Author: Davalová Oľga
Last saved by: Franková Marta

Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie 
(vrátane testu MSP)

Materiál bude mať vplyv s ohľadom na veľkostnú kategóriu podnikov:

☐ | iba na MSP (0 - 249 zamestnancov)
☐ | iba na veľké podniky (250 a viac zamestnancov)
☒ | na všetky kategórie podnikov

3.1 Dotknuté podnikateľské subjekty
 - z toho MSP

Uveďte, aké podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené.
Aký je ich počet?

Predkladaným návrhom zákona budú ovplyvnení zamestnávatelia, ktorí v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnom vzťahu zamestnávajú aspoň troch zamestnancov.
Ide približne o 47 800 subjektov, z ktorých je 47 175 MSP.

3.2 Vyhodnotenie konzultácií
       - z toho MSP

Uveďte, akou formou (verejné alebo cielené konzultácie a prečo) a s kým bol návrh konzultovaný.
Ako dlho trvali konzultácie?
Uveďte hlavné body konzultácií a výsledky konzultácií.

Konzultácie boli realizované formou dvoch verejných rokovaní, pričom zúčastnené subjekty mali možnosť zaslať predkladateľovi aj svoje písomné návrhy k pripravovanému materiálu. 

Na konzultácie boli pozvaní zástupcovia Slovak Business Agency (ďalej len „SBA“), Slovenského živnostenského zväzu, Slovenského združenia výrobcov piva a sladu, Klubu 500, Podnikateľskej aliancie Slovenska, Združenia podnikateľov Slovenska, Slovenskej asociácie malých podnikov (ďalej len „SAMP“), Fóra kreatívneho priemyslu (ďalej len „CIF“), Slovenskej aliancie pre internetovú ekonomiku (ďalej len  „SAPIE“), Rady pre reklamu a Asociácie nezávislých rozhlasových a televíznych staníc (ďalej len „ANRTS“). 

Rokovania sa zúčastnili zástupcovia Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo hospodárstva“), SBA, Združenia podnikateľov Slovenska, Klubu 500, SAMP, CIF, ANRTS a Rozhlasu a televízie Slovenska (ďalej len „RTVS“). Pozvánky na rokovanie boli zástupcom podnikateľských subjektov zaslané sedem, resp. šesť dní pred konaním verejného rokovania. Informácia o konzultáciách bola zverejnená na:  
http://www.mhsr.sk/index/index.php?not_commited=1&ids=146140&force_display=1.
Konzultácie prebiehali v období od 26. apríla 2016 do 11. mája 2016.

Témou diskusie boli hlavné myšlienky návrhu zákona v jeho počiatočnom štádiu prípravy, t.j. potreba zvýšiť úhrady za služby verejnosti poskytované RTVS, zriadenie orgánu, ktorý bude vypracúvať správy o finančnej situácii RTVS, dopady zvýšenia úhrad na platiteľov. Zúčastnení zástupcovia CIF a ANRTS nepopreli legitimitu verejnoprávneho vysielania a potrebu zvýšenia úhrad, ale zdôraznili, že je potrebné v nadväznosti na to upraviť aj pravidlá pre súkromných vysielateľov. Zástupkyňa Klubu 500 predložila návrh výnimky z platenia úhrad pre rekreačné subjekty ako formu podpory cestovného ruchu na Slovensku. Zástupca Združenia podnikateľov Slovenska vyslovil nesúhlas so zvyšovaním úhrad, ako aj s tým, že by sa tak malo robiť formou vyhlášky. Obdobné pripomienky uplatnili aj zástupcovia SBA a SAMP. Zástupca SAMP navyše deklaroval požiadavku, aby všetci podnikatelia, bez ohľadu na počet zamestnancov, boli vyňatí spomedzi subjektov povinných platiť úhradu za služby verejnosti poskytované RTVS. 

V zmysle záverov realizovaných konzultácií bude predkladateľ pokračovať v individuálnych rokovaniach so zástupcami ANRTS o potrebe úpravy zákonných povinností súkromných vysielateľov. Po analýze návrhov ostatných zúčastnených subjektov, dospel predkladateľ k záveru, že tieto návrhy nie je možné pri príprave legislatívneho návrhu zohľadniť, nakoľko by v takomto prípade nebolo možné dosiahnuť cieľ sledovaný navrhovanou právnou úpravou.

3.3.1 Priame finančné náklady
Dochádza k zvýšeniu/zníženiu priamych finančných nákladov (poplatky, odvody, dane clá...)? Ak áno, popíšte a  vyčíslite ich. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.

Dochádza k zvýšeniu priamych finančných nákladov. Dotknuté subjekty môžeme rozdeliť podľa toho, koľko zamestnancov zamestnávajú, do piatich kategórií: 
1)	platiteľ, ktorý zamestnáva od 3 do 9 zamestnancov, 
2)	platiteľ, ktorý zamestnáva od 10 do 49 zamestnancov, 
3)	platiteľ, ktorý zamestnáva od 50 do 249 zamestnancov, 
4)	platiteľ, ktorý zamestnáva od 250 do 999 zamestnancov,
5)	platiteľ, ktorý zamestnáva 1 000 a viac zamestnancov.
V nasledujúcej tabuľke uvádzame, aké zvýšenie priamych finančných nákladov sa predpokladá, mesačne, v eurách, na jednotlivé kategórie zamestnávateľov:

Kategória platiteľa | Doterajšia sadzba (mesačne v EUR) | Navrhovaná sadzba (mesačne v EUR) | Zvýšenie finančných nákladov (mesačne v EUR)
3 – 9 zamestnancov | 4,64 | 7 | 2,36
10 – 49 zamestnancov | 18,58 | 28 | 9,42
50 – 249 zamestnancov | 79,66 | 120 | 40,34
250 – 999 zamestnancov | 199,16 | 299 | 99,84
1000 a viac zamestnancov | 464,71 | 697 | 232,29

Celkové zvýšené náklady na podnikateľské prostredie predpokladáme vo výške 4 461 093,- eur. Náklady boli vypočítané pomocou kalkulačky nákladov uvedenej  na webovom sídle ministerstva hospodárstva  a sú uvedené v prílohe č. 1 k analýze vplyvov na podnikateľské prostredie. Náklady sú tu uvedené pre jednotlivé kategórie platiteľov, pričom rozdiel medzi súčasnou sadzbou úhrady a zvýšenou sadzbou pre príslušnú kategóriu zamestnávateľa/podnikateľa je vynásobená číslom 12 (počet kalendárnych mesiacov v roku) a počtom platiteľov v jednotlivých kategóriách (počet dotknutých subjektov) podľa údajov RTVS v čase predloženia materiálu. Tabuľka poskytuje prehľad zvýšenia priamych finančných nákladov na jednotlivého platiteľa v každej kategórii, zvýšenia priamych finančných nákladov na všetkých platiteľov z danej kategórie. Príloha obsahuje aj údaj o nákladoch na celé podnikateľské prostredie. Vyčíslené priame zvýšené náklady sa týkajú hodnôt, o ktoré by sa mali sadzby úhrady zvýšiť na základe predloženého materiálu.

3.3.2 Nepriame finančné náklady
Vyžaduje si predkladaný návrh dodatočné náklady na nákup tovarov alebo služieb? Zvyšuje predkladaný návrh náklady súvisiace so zamestnávaním? Ak áno, popíšte a vyčíslite ich. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.

Návrh nepredpokladá zvýšenie alebo zníženie nepriamych finančných nákladov.

3.3.3 Administratívne náklady
Dochádza k zavedeniu nových informačných povinností alebo odstráneniu, príp. úprave existujúcich informačných povinností? (napr. zmena požadovaných dát, zmena frekvencie reportovania, zmena formy predkladania a pod.) Ak áno, popíšte a vyčíslite administratívne náklady. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.

Navrhuje sa odstránenie povinnosti zamestnávateľa preukazovať vyberateľovi úhrady zníženie počtu zamestnancov rozhodujúcich na určenie sadzby úhrady a bude stačiť, ak zamestnávateľ túto skutočnosť vyberateľovi úhrady len oznámi. Ten si oznámené informácie sám preverí prostredníctvom spolupráce so Sociálnou poisťovňou. Platiteľ úhrady môže úhradu platiť mesačne, štvrťročne, polročne alebo ročne. Zníženie administratívnych nákladov sa bude odvíjať od toho, akú  periodicitu platenia úhrad si platiteľ zvolil a ako často u neho dochádza k takej zmene počtu zamestnancov, ktorá má za následok preradenie sa v rámci kategórií platiteľov do inej skupiny. Predpokladané zníženie administratívnych nákladov na celé podnikateľské prostredie je minimálne 131 934,- eur. Administratívne náklady boli vypočítané pomocou kalkulačky nákladov a sú uvedené v prílohe č. 2 k analýze vplyvov na podnikateľské prostredie. Frekvencia plnenia povinnosti bola zvolená nepravidelne/jednorazovo, pričom pri niektorých platiteľoch to môže byť častejšie, u iných menej často.

3.3.4 Súhrnná tabuľka nákladov regulácie

| Náklady na 1 podnikateľa (ročne v EUR) | Náklady na celé podnikateľské prostredie (ročne v EUR)
Priame finančné náklady podľa kategórie platiteľov: | | 4 461 093
3 – 9 zamestnancov | 28,32 |
10 – 49 zamestnancov | 113,04 |
50 – 249 zamestnancov | 484,08 |
250 – 999 zamestnancov | 1 198,08 |
1000 a viac zamestnancov | 2 787,48 |
Nepriame finančné náklady | 0 | 0
Administratívne náklady | -3 | - 131 934
Celkové náklady regulácie podľa kategórie platiteľov: | | 4 329 159
3 – 9 zamestnancov | 25,32 |
10 – 49 zamestnancov | 110,04 |
50 – 249 zamestnancov | 481,08 |
250 – 999 zamestnancov | 1 195,08 |
1000 a viac zamestnancov | 2 784,48 |

V uvedenej tabuľke je vyčíslené priame zvýšenie nákladov na podnikateľské prostredie. Dané zvýšenie odráža rozdiel medzi sadzbou úhrady navrhovanou na základe predloženého materiálu a súčasne platnou sadzbou úhrady. 

Na doplnenie uvádzame aj počty platiteľov v jednotlivých kategóriách podľa údajov z evidencie vyberateľa úhrady:
Kategória platiteľa | Počet platiteľov
3 - 9 zamestnancov | 32 800
10 - 49 zamestnancov | 11 796
50 - 249 zamestnancov | 2 579
250 - 999 zamestnancov | 521
1000 a viac zamestnancov | 117
Spolu | 47 813

3.4 Konkurencieschopnosť a správanie sa podnikov na trhu
       - z toho MSP

Dochádza k vytvoreniu bariér pre vstup na trh pre nových dodávateľov alebo poskytovateľov služieb? Bude mať navrhovaná zmena za následok prísnejšiu reguláciu správania sa niektorých podnikov? Bude sa s  niektorými podnikmi alebo produktmi zaobchádzať v porovnateľnej situácii rôzne (špeciálne režimy pre mikro, malé a stredné podniky tzv. MSP)? Ak áno, popíšte.
Aký vplyv bude mať navrhovaná zmena na obchodné bariéry? Bude mať vplyv na vyvolanie cezhraničných investícií (príliv /odliv zahraničných investícií resp. uplatnenie slovenských podnikov na zahraničných trhoch)? Ak áno, popíšte.
Ako ovplyvní cenu alebo dostupnosť základných zdrojov (suroviny, mechanizmy, pracovná sila, energie atď.)?
Ovplyvňuje prístup k financiám? Ak áno, ako?

Návrh zákona nepredpokladá 
- vytvorenie bariér pre vstup na trh pre nových dodávateľov alebo poskytovateľov služieb,
- prísnejšiu reguláciu správania sa niektorých podnikov,
- rôzne zaobchádzanie s niektorými podnikmi alebo produktmi v porovnateľnej situácii,
- vplyv na obchodné bariéry,
- vplyv na vyvolanie cezhraničných investícií,
- vplyv na cenu alebo dostupnosť základných zdrojov ani
- vplyv na prístup k informáciám.

3.5 Inovácie 
       - z toho MSP

Uveďte, ako podporuje navrhovaná zmena inovácie.
Zjednodušuje uvedenie alebo rozšírenie nových výrobných metód, technológií a výrobkov na trh?
Uveďte, ako vplýva navrhovaná zmena na jednotlivé práva duševného vlastníctva (napr. patenty, ochranné známky, autorské práva, vlastníctvo know-how).
Podporuje vyššiu efektivitu výroby/využívania zdrojov? Ak áno, ako?
Vytvorí zmena nové pracovné miesta pre zamestnancov výskumu a vývoja v SR?

Návrh zákona nepredpokladá vplyv na inovácie.