Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania |
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 32 /4
Počet vyhodnotených pripomienok | 32
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 5 /0
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 1 /0
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 6 /3
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov

Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1. | Asociácia zamestnávatelských zväzov a združení Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
2. | Fond ochrany vkladov | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
3. | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
4. | Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
5. | Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | 0 (0o,0z) | |
6. | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
7. | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
8. | Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
9. | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
10. | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | 0 (0o,0z) | |
11. | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
12. | Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
13. | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
14. | Národná banka Slovenska | 3 (3o,0z) | 0 (0o,0z) | |
15. | Národný bezpečnostný úrad | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
16. | Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
17. | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
18. | Republiková únia zamestnávateľov | 1 (0o,1z) | 0 (0o,0z) | |
19. | Slovenská banková asociácia | 2 (0o,2z) | 0 (0o,0z) | |
20. | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
21. | Slovenský zväz výrobcov tepla | 1 (0o,1z) | 0 (0o,0z) | |
22. | Štátna pokladnica | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
23. | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
24. | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
25. | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
26. | Úrad pre verejné obstarávanie | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
27. | Verejnosť | 1 (1o,0z) | 0 (0o,0z) | |
28. | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | x |
29. | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | x |
30. | Štatistický úrad Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | x |
31. | Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
32. | Národná rada Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
33. | Kancelária prezidenta Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
34. | Najvyšší súd Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
35. | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
36. | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
37. | Úrad vlády Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
38. | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
39. | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
40. | Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
41. | Združenie miest a obcí Slovenska | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
42. | Splnomocnenec vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
43. | Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou | 0 (0o,0z) | 0 (0o,0z) | | x
| Spolu | 32 (28o,4z) | 0 (0o,0z) | |
Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

AZZZ SR

celému materiálu
bez pripomienok

O

FOV | bez pripomienok | O | |
GPSR | Bez pripomienok. | O | |

KOZSR

ZÁKON ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.384.2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
bez pripomienok

O

MDVaRRSR

Predkladacej správe
Odporúčame nahradiť v Predkladacej správe dátum účinnosti na ,,24. októbra 2016“ v súlade s návrhom zákona.

O

A

MDVaRRSR

názvu § 12
V názve § 12 odporúčame vypustiť slová ,,účinné od 24. októbra 2016“.

O

N

Uvedené znenie je v súlade s bodom č. 21.3. Prílohy č. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR.

MKSR

Všeobecne k materiálu
Bez pripomienok.

O

MOSR

celému materiálu
Bez pripomienok.

O

MPRVSR

predkladacej správe a všeobecnej časti dôvodovej správy
V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR a Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov odporúčame doplniť obidva materiály o vyhlásenie o vplyve na služby verejnej správy pre občana. (predposledný odsek vo všeobecnej časti dôvodovej správy; druhý odsek predkladacej správy)

O

A

MSSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

MŠVVaŠSR

čl. I bod 3
K čl. I bod 3: V § 11 odporúčame na konci pripojiť slovo "ročne", aby sa zamedzilo prípadnej interpretácii, že 0,2% je sadzba sa všetky uvedené roky spoločne.

O

A

MŠVVaŠSR

predkladacia správa
K predkladacej správe: V poslednom odseku odporúčame slovo "novembra" nahradiť slovom "októbra".

O

A

Úpravou textu predkladacej správy.

MZSR

príloha č. 2 " Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a finanacovanie návrhu"
Navrhujeme doplniť do prílohy č. 2 „Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu“ konkrétne vyhodnotenie prínosov a negatívnych dopadov na rozpočet verejnej správy. V tabuľke 2.1 „Zhrnutie v vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu“ konkrétne vyčíslenie dopadu novely na výdavkovú časť rozpočtu verejnej správy a zamestnanosť absentuje. Upozorňujeme, že predkladaná novela môže negatívne ovplyvniť podnikateľské prostredie (ako je naznačené v doložke vybraných vplyvov), keďže prinesie sťaženie prístupu k úverom. Zmena výšky bankového odvodu môže mať nepriaznivý dopad na ceny bankových produktov, keďže je predpoklad, že banky si zvýšenie svojich nákladov budú kompenzovať zvýšenými poplatkami či úrokovými sadzbami, čo v konečnom dôsledku pocítia všetci klienti bánk.

O

N

Predkladateľ síce uvažuje s negatívnymi vplyvmi na podnikateľské prostredie, avšak vzhľadom na to, že návrhom zákona sa nemení sadzba bankového odvodu smerom nahor, ale zostáva nezmenená, nie je možné exaktne odhadnúť dopad v podobe konkrétnych vplyvov.

MZVaEZSR

celému materiálu
Bez pripomienok.

O

MŽPSR

celému materiálu
Bez pripomienok.

O

NBS

k čl. I
1. V čl. I navrhujeme za bod 1 vložiť nový bod 2 s takýmto znením: „2. V § 4 ods. 3 prvej vete sa za slovo „sektore“ vkladajú slová „vrátane nákladov Rady pre riešenie krízových situácií7a) v súvislosti s uložením opatrení na riešenie krízových situácií, výkonom jej právomocí riešiť krízovú situáciu, s výkonom osobitnej správy a ocenením aktív, práv a záväzkov podľa osobitného predpisu,7b) alebo so založením preklenovacej inštitúcie podľa osobitného predpisu.7c)“. Poznámky pod čiarou k odkazom 7a, 7b a 7c znejú: „7a) § 3 ods. 1 zákona č. 371/2014 Z. z. o riešení krízových situácií na finančnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 7b) Zákon č. 371/2014 Z. z. v znení neskorších predpisov. 7c) § 56 zákona č. 371/2014 Z. z. v zákona č. 437/2015 Z. z.“.“. Zároveň v článku I návrhu zákona treba pôvodné body 2 a 3 označiť ako body 3 a 4. Odôvodnenie: Právny rámec riešenia krízových situácií na finančnom trhu upravuje predovšetkým zákon č. 371/2014 Z. z. o riešení krízových situácií na finančnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na súvislosť účelového určenia osobitného odvodu (podľa § 4 ods. 3 zákona č. 384/2011 Z. z.) s problematikou upravenou v zákone o riešení krízových situácií na finančnom trhu (zákone č. 371/2014 Z. z. v znení neskorších predpisov) sa javí ako vhodné a opodstatnené vyprecizovať a doplniť ustanovenia upravujúce prepojenie týchto právnych predpisov a tým zdokonaliť legislatívne predpoklady na efektívnejšie uplatňovanie nástrojov na riešenie krízových situácií. Cieľom navrhovanej zmeny právnej úpravy je rozšírenie účelu používania štátnych finančných aktív aj na krytie nákladov, ktoré vzniknú v súvislosti s uložením opatrení na riešenie krízových situácií Radou pre riešenie krízových situácií podľa zákona o riešení krízových situácií, nevynímajúc náklady spojené so založením preklenovacej inštitúcie. Na tieto účely totiž nemožno použiť prostriedky rezolučného fondu. Navrhovanou úpravou sa odstraňuje nedostatok spočívajúci v tom, že Rada pre riešenie krízových situácií ako orgán verejnej moci v oblasti riešenia krízových situácií nedisponuje ex ante prostriedkami na krytie takýchto nákladov. 2. Za článok I pripravovaného zákona navrhujeme vložiť nový článok II s takýmto znením: „Čl. II Zákon č. 371/2014 Z. z. o riešení krízových situácií na finančnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 39/2015 Z. z., zákona č. 239/2015 Z. z. a zákona č. 437/2015 Z. z. sa mení takto: „V § 52 sa vypúšťa odsek 7.“.“. Zároveň v návrhu zákona treba pôvodný článok II označiť ako článok III. Odôvodnenie: V prípade akceptácie navrhovanej úpravy § 4 odseku 3 zákona o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií (zákona č. 384/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov) tak, ako je to uvedené v predchádzajúcej pripomienke, by zanikla opodstatnenosť úpravy problematiky financovania nákladov na riešenie krízových situácií zo štátnych finančných aktív v doterajšom § 52 odseku 7 zákona o riešení krízových situácií na finančnom trhu (zákona č. 371/2014 Z. z. v znení neskorších predpisov).

O

N

Predkladateľ uvedenú pripomienku neakceptuje vzhľadom na nasledovné skutočnosti: - pripomienka je nad rámec vecného zamerania návrhu zákona, -jej akceptovaním by sa podstatne zmenil vecný zásah do zákona č. 384/2011 Z.z., čo by si vyžiadalo podľa súlade s čl. 14 ods. 8 LPV SR opätovné medzirezortné pripomienkové konanie, čo je vzhľadom na navrhovanú účinnosť nemožné z časového hľadiska.

NBS

vseobecne
I: Všeobecne 1. Návrh zákona je potrebné predložiť na konzultáciu Európskej centrálnej banke, keďže táto konzultácie je povinná podľa čl. 127 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v platnom znení (Ú. v. EÚ C 202, 7. 6. 2016) a podľa rozhodnutia Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou vnútroštátnymi orgánmi ohľadom návrhu právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3. 7. 1998; mimoriadne slovenské vydanie Ú. v. EÚ, kap. 01/zv. 01). 2. Podľa doteraz účinného § 8 ods. 2 zákona č. 384/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov má aktuálna výška odvodu 0,2 % klesnúť na 0,1 % zo základu pre výpočet odvodu, ak celková suma uhradených odvodov presiahne 750 mil. eur. Existuje predpoklad, že táto situácia by mala nastať v prvej polovici roka 2017. Navrhovanou novelou zákona sa však znižovanie sadzby osobitného odvodu v závislosti na objeme uhradených prostriedkov má zrušiť, pričom sa má ponechá súčasná sadzba vo výške 0,2 % na nasledujúce štyri roky (teda roky 2017 až 2020). Prostriedky z uhradených odvodov sú (podľa § 4 ods. 3 a § 10 zákona) účelovo určené na krytie nákladov spojených s riešením finančných kríz v bankovom sektore a na ochranu stability bankového sektora, ale taktiež tieto prostriedky možno použiť aj na doplnenie zdrojov Fondu ochrany vkladov potrebných na výplatu náhrad za nedostupné vklady. Na tieto účely však už existujú mechanizmy (Fond ochrany vkladov, európsky Jednotný rezolučný fond), do ktorých banky už v súčasnosti prispievajú. Z tohto dôvodu nevidíme opodstatnenie zvyšovať budúce platby osobitného odvodu. Zároveň by zásahy do uvedeného zákona (č. 384/2011 Z. z.) nemali byť motivované konsolidáciou verejných financií, prípadne vylepšovaním bilancie verejného sektora. Nárast odvodu môže mať pomerne výrazný vplyv na ziskovosť bankového sektora, a to hlavne z dôvodu nízkych úrokových sadzieb v súčasnosti. Udržanie primeranej ziskovosti je všeobecne vnímané ako jedno z hlavných rizík pre stabilitu európskeho bankového sektora. Vplyv na ziskovosť na Slovensku je ešte výraznejší v kombinácii s ostanými odvodmi a príspevkami (Fond ochrany vkladov, európsky Jednotný rezolučný fond). Spolu tieto odvody a príspevky za bankový sektor na Slovensku predstavovali v roku 2015 približne 150 mil. eur. Negatívne ovplyvnená tak môže byť tvorba kapitálu v bankách, ako aj úverovanie reálnej ekonomiky. Na to, aby banka splnila regulatórne požiadavky na minimálne vlastné zdroje, musí mať na poskytnutie úveru dostatok kapitálu, ktorý je tvorený primárne zo zisku banky. Zároveň, objem zaplateného bankového odvodu bankou sa priamo odvíja od objemu aktív. Z hľadiska banky to znamená, že každý nový úver na jednej strane zvyšuje zaplatený bankový odvod a na druhej strane vytvára novú požiadavku na kapitál, ktorého navýšenie je negatívne ovplyvnené bankovým odvodom. V predmetných rokoch 2017 až 2020 tak vzrastú bankám náklady na bankový odvod v porovnaní s aktuálnym nastavením bankového odvodu. Celkovo tak banky za toto obdobie zaplatia o 260 mil. eur viac, ako by zaplatili v prípade, ak by sa zákon nemenil. V priemere na jednotlivé roky sa toto zvýšenie pohybuje v rozmedzí 60 až 70 mil. eur. ročne. V číselnom vyjadrení za rok 2015 to predstavuje približne 10 % čistého zisku bankového sektora. S predpokladaným poklesom ziskovosti bude odvod tvoriť ešte vyšší podiel na zisku bánk. Z hľadiska stability bankového sektora možno tiež negatívne hodnotiť aj často sa meniacu podobu zákona (č. 384/2011 Z. z.), keďže v poslednom období ide už o tretiu novelu tohto zákona (rozšírenie použiteľnosti na štátne podniky, zrušenie tohto rozšírenia, aktuálna novela). Vytvára sa tak neistota bankového sektora ohľadom výšky odvodov a príspevkov a ich použiteľnosti.

O

ČA

Predkladateľ pripomienku čiastočne akceptuje, tým, že návrh zákona bol listom ministra financií zo dňa 22.7.2016 zaslaný Európskej centrálnej banke na konzultáciu. Návrhom zákona sa ruší tzv. degresia bankového odvodu, v závislosti od objemu uhradených prostriedkov, avšak zámerom predkladateľa bolo s ohľadom na možné budúce riešenia finančných kríz v bankovom sektore nastaviť čo najprimeranejšie prispievanie sektora, a z tohto dôvodu jeho platenie časovo ohraničil do roku 2020 na doterajšej úrovni sadzby a počnúc rokom 2021 jeho platenie zastavuje nulovou sadzbou odvodu.

NBS

k predkladacej správe
II: K predkladacej správe Dátum účinnosti návrhu zákona uvedený v predkladacej správe je potrebné zosúladiť s dátumom účinnosti, ktorý je už uvedený v pôvodnom článku II návrhu zákona a aj v dôvodovej správe (24. októbra 2016).

O

A

NBÚSR

celému materiálu 
bez pripomienok

O

OAPSVLÚVSR

K celému návrhu
Bez pripomienok.

O

PMÚSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

RÚZSR

1. Všeobecná zásadná pripomienka k návrhu ako celku
RÚZ navrhuje osobitný odvod nezvyšovať a čo najskôr ho úplne zrušiť Odôvodnenie: RÚZ v minulosti zásadne nesúhlasila so zavádzaním akýchkoľvek selektívnych daní - v tomto prípade pre finančný sektor. RÚZ odporúča daný odvod nezvyšovať a čo najskôr ho úplne zrušiť. Upozorňujeme na fakt, že podľa štátneho záverečného účtu za rok 2012 boli príjmy 11,83 mld. Eur, zatiaľ čo v roku 2015 to bolo už 16,234 mld. eur, čo predstavuje nárast o 4,404 mld. eur. Pri takomto razantnom náraste príjmov nevidíme dôvod na zachovávanie akýchkoľvek odvetvovo špecifických daní, resp. odvodov. Navrhovaná zmena zákona č. 384/2011 Z. z. znamená, že daňové zaťaženie bankového sektora sa zvýši (cca 60 mil. EUR ročne) práve v čase, keď Národná banka Slovenska upozorňuje na očakávaný prepad ziskovosti. (podrobnejšie Správa o finančnej stabilite za máj 2016). Zisk bánk v súčasnosti predstavuje jediný spôsobom zvyšovania vlastného kapitálu banky, ktorý je nevyhnutný pre rast úverovania. RÚZ sa obáva, že pripravovaný právny predpis tak môže negatívne ovplyvniť nielen stabilitu bankového sektora, ale najmä sťažiť prístup podnikov k úverovým zdrojom a môže negatívne ovplyvniť ceny ponúkaných produktov a služieb.

Z

N

Dňa 28.7.2016 sa uskutočnilo rozporového konania o zásadných pripomienkach RÚZ k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.MF SR neakceptuje zásadnú pripomienku RUZ. Cieľom je ponechanie finančných prostriedkov v rámci Štátnych finančných aktív ako doplnkový zdroj pre budúce riešenie finančných kríz v bankovom sektore, vrátane doplnenia zdrojov Fondu ochrany vkladov, a to popri existujúcich, resp. plánovaných európskych štruktúrach. Pokiaľ ide o návrh na znižovanie sadzby osobitného odvodu bánk, uvedené je v rozpore so zámerom predkladateľa, a to z dôvodu splnenia vyššie uvedeného cieľa. Zástupcovia RUZ vzali na vedomie neakceptovanie vyššie uvedenej zásadnej pripomienky zo strany MF SR a nepožadujú rozporové konanie na vyššej úrovni.

SBA

Čl. I, bod 3, § 11
Navrhujeme nasledovné znenie: „Sadzba odvodu na rok 2017 je 0,2 %, na roky 2018 a 2019 0,1%.“ Odôvodnenie: Slovenská banková asociácia v mene svojich členov a klientov zásadne nesúhlasí s pripravovanou úpravou zákona č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií, ktorá predstavuje potenciálne riziko pre stabilitu domáceho bankového sektora, ohrozuje schopnosť bánk financovať rast ekonomiky a zhoršuje konkurencieschopnosť slovenských bánk na jednotnom trhu EÚ. Navrhovanou právnou úpravou by došlo (1) k 100%-nému zvýšeniu nákladov spojených s osobitným odvodom vybraných finančných inštitúcií (2) a zároveň k zrušeniu postupného znižovania sadzby odvodu v zmysle platnej legislatívy. Sadzba bankového odvodu by tak aj naďalej zostala najvyššia v krajinách eurozóny. Navyše po zohľadnení odvodu je bankový sektor najviac zaťaženým sektorom hospodárstva na Slovensku. Efektívna daňová sadzba dosahuje takmer 34 %. Rovnaký účel ako zákon o osobitnom odvode pritom od roku 2015 sleduje aj zákon o riešení krízových situácii na finančnom trhu, v zmysle ktorého bol zriadený Národný rezolučný fond, ako súčasť Jednotného európskeho rezolučného fondu. Dnes tak banky na Slovensku platia na rovnaký účel (rezolúcia, resp. riešenie krízových situácii na finančnom trhu) dvakrát: (1) bankový odvod a (2) príspevok do Národného rezolučného fondu. S ohľadom na problematický stav verejných financií SBA preto navrhuje osobitný odvod ponechať do roku 2019, pričom by sadzby boli stanovené na úrovni 0,2 % pre rok 2017 a 0,1% pre roky 2018 a 2019.

Z

N

Dňa 26.7.2016 sa uskutočnilo rozporového konania o zásadných pripomienkach Slovenskej bankovej asociácie k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Predkladateľ neakceptuje obe zásadné pripomienky SBA. Pokiaľ ide o presun prostriedkov osobitného odvodu bánk pod správu Národného fondu pre riešenie krízových situácií, uvedené už bolo v minulosti viackrát diskutované, pričom takéto riešenie by mohlo spôsobovať rôzne aplikačné problémy, napr. z pohľadu posudzovania štátnej pomoci pri používaní týchto prostriedkov. Cieľom je ponechanie finančných prostriedkov v rámci Štátnych finančných aktív ako doplnkový zdroj pre budúce riešenie finančných kríz v bankovom sektore, vrátane doplnenia zdrojov Fondu ochrany vkladov, a to popri existujúcich, resp. plánovaných európskych štruktúrach. Pokiaľ ide o návrh na znižovanie sadzby osobitného odvodu bánk, uvedené je v rozpore so zámerom predkladateľa, a to z dôvodu splnenia vyššie uvedeného cieľa. Zástupca SBA vzal na vedomie neakceptovanie vyššie uvedených zásadných pripomienok zo strany MF SR a nepožaduje rozporové konanie na vyššej úrovni.

SBA

Čl. I, bod 3 a Čl. II
Navrhujeme slová „11 a 12“ nahradiť slovami „11 až 13“ a doplniť nový § 12 , ktorý znie: „Štátne finančné aktíva podľa § 4 ods. 1 a 2 sa najneskôr do 31.12. 2019 prevedú pod správu Národného fondu pre riešenie krízových situácií zriadeného podľa osobitného predpisu19. Pôvodne navrhovaný § 12 sa prečísluje na § 13. Poznámka pod čiarou znie: 19) § 87 zákona č. 371/20144 Z. z. Vkladá sa nový článok Čl. II: „Zákon 371/2014 Z. z. o riešení krízových situácií na finančnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. Za § 99a sa dopĺňa § 99b, ktorý vrátane nadpisov znie: „§99b Zrušovacie ustanovenie účinné od 1.1.2020 Zrušuje sa zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov.“ Pôvodne navrhovaný Čl. II. sa prečísluje na Čl. III. Odôvodnenie: Rovnaký účel ako zákon o osobitnom odvode od roku 2015 sleduje aj zákon č. 317/2014 Z. z. o riešení krízových situácii na finančnom trhu. Ten okrem iného zriadil Národný fond pre riešenie krízových situácií (tzv. rezolučný fond), ako súčasť Jednotného európskeho rezolučného fondu. Dnes tak banky na Slovensku platia na rovnaký účel (rezolúcia, resp. riešenie krízových situácii na finančnom trhu) dvakrát: (1) bankový odvod a (2) príspevok do Národného rezolučného fondu. Slovensko je tak jedinou krajinou v eurozóne, kde existujú dva fondy na riešenie krízových situácií. Nemecko napríklad po prijatí transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (BRRD) presunulo prostriedky z bankových odvodov do národného rezolučného fondu. Existencia dvoch fondov s rovnakým účelom stráca opodstatnenie, keďže prípadne riešenie krízových situácii na finančnom trhu v budúcnosti by sa muselo riadiť príslušnými európskymi pravidlami. Iné použitie prostriedkov by mohlo byť považované za nedovolenú štátnu pomoc. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že Ministerstvo financií SR sa pri predkladaní zákona o osobitnom odvode v roku 2011 zaviazalo po prijatí európskej legislatívy (smernica 2014/59/EÚ - BRRD) presunúť prostriedky z bankového odvodu do novovytvoreného rezolučného fondu. Banky na Slovensku tak mali po transpozícii smernice odvádzať iba jeden príspevok. Tieto záväzky dodnes neboli naplnené. Existencia dvoch oddelených fondov bola predmetom kritiky aj zo strany medzinárodných inštitúcií (Európskej centrálnej banky v auguste 2011 a Medzinárodného menového fondu v júni 2014). SBA preto navrhuje po roku 2019 zrušiť zákon č. 348/2011 Z. z. z dôvodu jeho duplicity a neopodstatnenosti a uhradené prostriedky presunúť do Národného rezolučného fondu. Prípadne zachovanie dvoch paralelných fondov by bolo dôkazom toho, že jediným účelom tohto zákona je riešenie problémov verejných financií. V takom prípade je túto skutočnosť nutné uviesť aj v dôvodovej správe.

Z

N

Dňa 26.7.2016 sa uskutočnilo rozporového konania o zásadných pripomienkach Slovenskej bankovej asociácie k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Predkladateľ neakceptuje obe zásadné pripomienky SBA. Pokiaľ ide o presun prostriedkov osobitného odvodu bánk pod správu Národného fondu pre riešenie krízových situácií, uvedené už bolo v minulosti viackrát diskutované, pričom takéto riešenie by mohlo spôsobovať rôzne aplikačné problémy, napr. z pohľadu posudzovania štátnej pomoci pri používaní týchto prostriedkov. Cieľom je ponechanie finančných prostriedkov v rámci Štátnych finančných aktív ako doplnkový zdroj pre budúce riešenie finančných kríz v bankovom sektore, vrátane doplnenia zdrojov Fondu ochrany vkladov, a to popri existujúcich, resp. plánovaných európskych štruktúrach. Pokiaľ ide o návrh na znižovanie sadzby osobitného odvodu bánk, uvedené je v rozpore so zámerom predkladateľa, a to z dôvodu splnenia vyššie uvedeného cieľa. Zástupca SBA vzal na vedomie neakceptovanie vyššie uvedených zásadných pripomienok zo strany MF SR a nepožaduje rozporové konanie na vyššej úrovni.

SŠHRSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

SZVT

K Čl. 1
V Čl. 1 bod. 2 - v § 6 zásadne nesúhlasíme s navýšením sadzby odvodu Odôvodnenie: Principiálne nesúhlasíme so samotným zavedením tohto odvodu pre regulované subjekty. - napriek tomu, že tento osobitný odvod bol prijatý ako dočasné opatrenie v období finančnej krízy za účelom zmiernenia jej následkov a prenesením časti bremena konsolidačných opatrení z občanov na podnikateľské subjekty, má trvať aj naďalej a ministerstvo financií od roku 2017 navrhuje dokonca jeho zdvojnásobenie, - ide o porušenie princípu rovnosti a diskriminácie z pohľadu práva na podnikanie a práva vlastniť majetok, keďže regulované osoby platia odvod aj za činnosti, ktoré nepatria do regulovaných činností - ide pritom o selektívnu diskriminačnú daň, spôsobuje vyššie finančné zaťaženie právnických osôb, ktoré sú podľa navrhovaného zákona regulovanými osobami, pričom tieto dotknuté subjekty ani neboli pôvodcami samotnej krízy. Diskriminačný je aj v tom, že v rámci vykonávania rovnakej činnosti, budú mať vyššie finančné zaťaženie tie subjekty, ktoré dosahujú určitú, zákonom stanovenú výšku základu odvodu - sektor energetiky podlieha regulácii zo strany Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorou regulátor prísne kontroluje oprávnené náklady a ich výšku. Pre nové regulačné odvetvie 2017 - 2021 navrhuje ďalšie sprísnenie podmienok regulácie za účelom zníženia cien energií. Tieto opatrenia z titulu zmeny pravidiel regulácie budú mať negatívne dopady na hospodárenie podnikateľských subjektov, ktoré sa budú musieť vysporiadať s povinnosťou splácania realizovaných a plánovaných investícií pri súčasnom poklese tržieb. Povinnosť platiť osobitný odvod z podnikania ich dodatočne zaťaží, s následným negatívnym dopadom na sektor energetiky. Ako dôvod pri zavedení tohto osobitného odvodu podľa sprievodnej dokumentácie bolo uvedené "spravodlivejšie a ekonomicky efektívnejšie rozdelenie bremena vplyvov globálnej finančnej a hospodárskej krízy" s dočasnou platnosťou do roku 2016. Ďalej sa v dôvodovej správe pri jeho zavedení uvádzalo :"Na základe svojich medzinárodných záväzkov a z titulu ústavného zákona č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti je Slovenská republika nútená do konca roka 2013 znížiť deficit verejných financií pod 3 % HDP. Doposiaľ sa konsolidácia verejných financií realizovala prostredníctvom zvýšenia nepriamych daní a plošného znižovania verejných výdavkov, s priamym negatívnym dopadom na disponibilné príjmy občanov. Aj v opatreniach na roky 2012 a 2013 sa budú musieť realizovať úsporné opatrenia bez zjavného priameho pozitívneho vplyvu na životnú úroveň obyvateľstva. Aby celá ťarcha konsolidácie nespočívala iba na pleciach občanov, vláda Slovenskej republiky pristupuje k zavedeniu osobitného odvodu vybraných spoločností, ktoré pôsobia v regulovaných odvetviach". V roku 2013 sa vláde podarilo tento cieľ splniť. Pozitívny trend pokračoval, a v roku 2015 bol deficit verejnej správy rovnako pod úrovňou 3%. Keďže ciele, kvôli ktorým bol osobitný odvod zavedený boli dosiahnuté, žiadame o zrušenie povinnosti platenia osobitného odvodu v regulovaných odvetviach, ktorý je nesystémový, má nespravodlivý a škodlivý účinok na odvetvie energetiky zaviazané rešpektovaním environmentálnych záväzkov, a ktorý odradí od ďalších investícií na škodu ekonomického rastu a zamestnanosti. Podľa nášho názoru, nie je preto dôvod pokračovať v uplatňovaní tohto selektívneho zaťaženia regulovaných subjektov.

Z

SZVT zaslal predkladateľovi oznámenie, že zásadné pripomienky zo dňa 25.07.2016 berie späť, nakoľko sa netýkajú pripomienkovaného zákona č. 384/2011 o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcii.

ŠP

k celému materiálu
bez pripomienok

O

ÚJDSR

celému materiálu
Bez pripomienok

O

ÚNMSSR | bez pripomienok | O | |
ÚPVSR | Bez pripomienok. | O | |

ÚVO

celému materiálu
bez pripomienok

O

Verejnosť

celému materiálu
bez pripomienok

O