PREDKLADACIA SPRÁVA

Návrh novely zákona o dani z pridanej hodnoty sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR na mesiace jún až december 2016. Návrh novely nadväzuje aj na Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na roky 2016 – 2020, podľa ktorého vláda, s ohľadom na plnenie a dodržiavanie fiškálnych pravidiel Paktu stability rastu, ktorými je SR viazaná, a pri zohľadnení zákona o rozpočtovej zodpovednosti, prehodnotí zavedenie režimu samozdanenia pri dovoze tovaru z tretích štátov po roku 2017.
Zámerom novely zákona o dani z pridanej hodnoty je nastaviť účinnosť opatrenia týkajúceho sa priznávania dane pri dovoze tovaru z tretích štátov platiteľom dane v daňovom priznaní (tzv. samozdanenie dovozu tovaru) v závislosti na období, kedy rozdiel medzi horným limitom dlhu verejnej správy ustanoveným pre príslušný rozpočtový rok a aktuálnou výškou dlhu verejnej správy Slovenskej republiky, ktorú zverejní Európska komisia (Eurostat) v októbri, za tento príslušný rozpočtový rok bude väčší ako 11 percentuálnych bodov.
Platné ustanovenia zákona o dani z pridanej hodnoty uvažujú so zavedením samozdanenia dovozu tovaru z tretích štátov od 1. januára 2017. Platitelia dane by namiesto platenia dane pri dovoze tovaru colným orgánom priznávali daň v daňovom priznaní, ktoré podávajú daňovému úradu, a súčasne by uplatňovali právo na odpočítanie dane, čo by malo výrazne pozitívny dopad na ich cash flow.
Dôvodom prehodnotenia opatrenia je konsolidácia verejných financií a dodržiavania pravidiel Paktu stability rastu. Napriek opatreniam, ktoré od roku 2014 nastavili trend zadlženia SR na klesajúcu trajektóriu, sa dlh podľa aktuálneho odhadu pre rok 2015 nachádza len tesne pod úrovňou druhého sankčného pásma vo výške 52,9 % hrubého domáceho produktu. V roku 2017 sa odhaduje dlh verejnej správy na úrovni 52 % hrubého domáceho produktu. V súvislosti s kvantifikáciou potenciálneho vplyvu tohto opatrenia na rast dlhu vo výške 0,7 % hrubého domáceho produktu a iných nezahrnutých rizík, sa navrhuje zavedenie samozdanenia dovozu tovaru až v období po roku 2017. V prípade prekročenia pásma nad 53 % hrubého domáceho produktu by musela vláda čeliť sankciám v podobe povinného prijatia dostatočných konsolidačných opatrení na opätovné zníženie dlhu v zmysle Ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti.
Do zákona sa navrhuje doplniť právnu úpravu týkajúcu sa nároku na finančnú náhradu zo zadržiavaného nadmerného odpočtu počas daňovej kontroly. Nárok na finančnú kompenzáciu sa navrhuje priznať platiteľovi dane v prípade, ak daňový úrad vráti nadmerný odpočet po uplynutí šiestich mesiacov odo dňa, kedy mal byť nadmerný odpočet vrátený. Finančná kompenzácia sa vypočíta percentom zo sumy vráteného nadmerného odpočtu, a to za každý deň až do jeho vrátenia.
Do zákona sa nadväzne na mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti pri poskytnutí plnení v oblasti stavebníctva, zavedený od 1.1.2016, dopĺňa ustanovenie, ktoré by malo zabezpečiť väčšiu právnu istotu pri uplatňovaní prenosu daňovej povinnosti, tak pre dodávateľa ako aj pre odberateľa. V prípade, ak dodávateľ odôvodnene predpokladá, že ním dodaná stavebná služba podlieha prenosu daňovej povinnosti a faktúru vyhotoví s touto informáciou, bude osobou povinnou platiť daň príjemca plnenia. Cieľom je zabrániť nadmernej administratívnej záťaži dodávateľa ako aj príjemcu plnenia v súvislosti s duplicitným overovaním správnosti zatriedenia činnosti ako stavebnej práce podľa príslušnej štatistickej klasifikácie produktov. Súčasne sa ukladá platiteľovi dane, ktorý uskutoční takúto dodávku, povinnosť uviesť vyhotovenú faktúru v kontrolnom výkaze.
Účinnosť novely zákona o dani z pridanej hodnoty sa navrhuje od 1. januára 2017 okrem ustanovení, ktoré sa týkajú ustanovení o zmene účinnosti samozdanenia pri dovoze tovaru, a ich účinnosť sa navrhuje od 31. decembra 2016.
Dopady návrhu novely zákona o dani z pridanej hodnoty na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na sociálne prostredie, vplyv na životné prostredie a vplyv na informatizáciu spoločnosti sú uvedené v doložke vybraných vplyvov.
Predkladaný návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočty obcí a vyšších územných celkov.
Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a inými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami a dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj v súlade s právom Európskej únie.
Návrh zákona bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania, ktorého vyhodnotenie tvorí prílohu materiálu. Návrh zákona sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky s rozporomi s Asociáciou zamestnávateľských zväzov a združení SR a Republikovou úniou zamestnávateľov SR.