Analýza sociálnych vplyvov
Vplyvy na hospodárenie domácností, prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám, sociálnu inklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na hospodárenie domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.	

Vedie návrh k zvýšeniu alebo zníženiu príjmov alebo výdavkov domácností? 
Ktoré skupiny domácností/obyvateľstva sú takto ovplyvnené a akým spôsobom? 
Sú medzi potenciálne ovplyvnenými skupinami skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia?	

Popíšte pozitívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:	Vplyv predloženého návrhu má pozitívny vplyv na hospodárenie aj tvorbu čistého bohatstva domácností, keďže jeho cieľom je prispieť k obozretnému poskytovaniu spotrebiteľských úverov. Od veriteľov sa vyžaduje, aby poskytnutá výška dlhu neprevyšovala spotrebiteľovu schopnosť splácať dlh, s prihliadnutím na jeho príjmy a výdavky na životné potreby aj iné finančné záväzky. Návrh nemá priamy vplyv na príjmy alebo výdavky domácností, ale pozitívne ovplyvňuje ich hospodárenie tým, že zabráni poskytovaniu úverov, ktoré by domácnosti neskôr nedokázali splácať.  Návrh vyžaduje, aby veriteľ aplikovať výpočet schopnosti spotrebiteľa splácať úver, vrátane limitov pre tento ukazovateľ, a to na základe zdokladovaných a overených údajov o príjmoch z dôveryhodného zdroja, obozretne stanovil maximálnu lehotu splatnosti a podmienky splácania úveru v praxi. Národná banka Slovenska môže tieto štandardy obozretného poskytovania spotrebiteľských úverov bližšie špecifikovať opatrením. 

Úvery retailu rastú rýchlym tempom, až 12,2 % medziročne v marci 2016. K tomuto rastu významne prispievajú aj spotrebiteľské úvery, pri ktorých bolo tempo medziročného rastu až na úrovni 15,7 %. Toto tempo rastu spotrebiteľských úverov radí Slovensko medzi krajiny EÚ s najrýchlejšie rastúcim objemom spotrebiteľských úverov. 

Pri porovnaní s krajinami strednej a východnej Európy je zrejmé, že slovenské domácnosti patria medzi najviac zadlžené, pričom medziročný rast ich  dlhu je v tejto skupine najvyšší. Dlh je v rámci sektora domácností z hľadiska porovnania s inými krajinami navyše pomerne koncentrovaný, Hlavným faktorom je predovšetkým pokračujúci pokles úrokových mier. Klienti však často nevyužívajú pokles úrokovej sadzby na zníženie splátok, ale na ďalšie zvýšenie svojho dlhu a znižovanie svojej finančnej rezervy. Tieto trendy vytvárajú zvýšenú potrebu legislatívnej implementácie obozretných pravidiel poskytovania spotrebiteľských úverov, a to pre všetkých poskytovateľov týchto úverov. 

Predkladaný návrh navyše nadväzuje na Zákon č. 90/2016 Z. z. o úveroch na bývanie, ktorý podobné zásady obozretného poskytovania ustanovil pre úvery na bývanie. 	
Špecifikujte pozitívne ovplyvnené skupiny:	Pozitívny vplyv sa predpokladá najmä pri tých skupinách domácností, ktoré sú najviac zadlžené, najmä prostredníctvom spotrebiteľských úverov. Štúdia Národnej banky Slovenska preukázala negatívny vplyv príliš veľkého zadlženia domácností prostredníctvom spotrebiteľských úverov na čisté bohatstvo zadlžených domácností, keďže domácností tieto úvery používajú najmä na okamžitú spotrebu a nie na investície do svojho majetku (zdroj: Zavadil, T. a Messner, T., 2015: Are indebted households poorer? Evidence from Slovakia, NBS WP 2/2015).	
Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	Žiadne negatívne vplyvy sa nepredpokladajú. 	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Žiadne negatívne vplyvy sa nepredpokladajú.	
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv:	Najvýznamnejší pozitívny vplyv návrhu sa očakáva na nízkopríjmové domácnosti, ktoré si chcú zobrať spotrebiteľský úver. Ako uvádza Národná banka Slovenska v Správe o finančnej stabilite k novembru 2015 (s. 44-45), až tretina slovenských domácností je zadlžená. Zadlženosť naviazaná na bankové aj nebankové spotrebiteľské úvery je rizikom najmä pre klientov s horšou finančnou situáciou. Riziko vysokého zadlženia teda môže mať svoj zdroj aj v príliš jednoduchom procese poskytovania úverov, ktorý klientom nedáva dostatočný priestor na dôsledné zváženie vlastného finančného potenciálu. Z dôležitého rozhodnutia, ktoré môže mať dopad na pomerne dlhú dobu, sa tak stáva spontánne rozhodnutie. Prispieva k tomu aj snaha dosiahnuť určitý spoločenský status, nižšia vzdelanosť, prípadne neschopnosť porozumieť ustanoveniam v zmluvách a rizikám, ktoré sú s úvermi spojené. Tieto riziká sú v predmetnom návrhu výrazným spôsobom zmiernené. 

Zadlženosť spotrebiteľskými úvermi je vyššia v skupinách s nižším vzdelaním. Približne každá šiesta slovenská domácnosť obsluhuje spotrebiteľský dlh s priemernou výškou 4 000 €. Percento domácností, ktoré majú spotrebiteľský úver, pritom príliš nezávisí od ich hodnoty ich majetku, t.j. aj pri menej majetných domácnostiach dosahuje približne 20 %. 

Pri každom zadlžení platí, že najzraniteľnejší sú spotrebitelia, ktorí podceňujú riziko a preceňujú vlastné finančné kapacity. Obdobie rastu makroekonomických ukazovateľov, či už HDP, reálna mzda, zamestnanosť, alebo aj pokles úrokových sadzieb, môžu viesť k obidvom vyššie uvedeným fenoménom. Približne 5 % zadlžených domácností má podiel splátky dlhu na príjme viac ako 40 %, pri nižších príjmových kategóriách je to takmer 30 %. Pätina z týchto domácností uvádza, že má možnosť finančnej pomoci od priateľov a rodiny, takmer polovica disponuje nejakou formou finančných aktív okrem bežných účtov. Tieto možnosti klesajú s klesajúcimi príjmami aj klesajúcim majetkom, čím sa práve nízkopríjmové a chudobnejšie domácnosti stávajú ešte citlivejšími na negatívny vývoj.

Zdroj údajov: 
Prieskum o finančných podmienkach domácností ( Household Finance and Consumption Survey), 2014
Správa o finančnej stabilite k novembru 2015, NBS. 	

Kvantifikujte rast alebo pokles príjmov/výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom.
V prípade vyššieho počtu ovplyvnených skupín doplňte do tabuľky ďalšie riadky.
V prípade, ak neuvádzate kvantifikáciu, uveďte dôvod.	

Ovplyvnená skupina č. 1:	
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:	Vplyv na výšku príjmov alebo výdavkov sa nepredpokladá.	
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: 	Vplyv na výšku príjmov alebo výdavkov sa nepredpokladá.	
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov):		
Ovplyvnená skupina č. 2:	
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:	Vplyv na výšku príjmov alebo výdavkov sa nepredpokladá.	
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: 	Vplyv na výšku príjmov alebo výdavkov sa nepredpokladá.	
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov):		
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:		
V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky vyššie špecifikovaných domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. mieru rizika chudoby, podiel rastu/poklesu výdavkov na celkových výdavkoch/príjme):		

4.2 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva a vplyv na sociálnu inklúziu.	
Má návrh vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám? 
Špecifikujete ovplyvnené skupiny obyvateľstva a charakter zmeny v prístupnosti s ohľadom na dostupnosť finančnú, geografickú, kvalitu, organizovanie a pod. Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.	

Rozumie sa najmä na prístup k:
•	sociálnej ochrane, sociálno-právnej ochrane, sociálnym službám (vrátane služieb starostlivosti o deti, starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím), 
•	kvalitnej práci, ochrane zdravia, dôstojnosti a bezpečnosti pri práci pre zamestnancov a existujúcim zamestnaneckým právam,
•	pomoci pri úhrade výdavkov súvisiacich so zdravotným postihnutím, 
•	zamestnaniu, na trh práce (napr. uľahčenie zosúladenia rodinných a pracovných povinností, služby zamestnanosti), k školeniam, odbornému vzdelávaniu a príprave na trh práce,
•	zdravotnej starostlivosti vrátane cenovo dostupných pomôcok pre občanov so zdravotným postihnutím, 
•	k formálnemu i neformálnemu vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu, 
•	bývaniu a súvisiacim základným komunálnym službám,
•	doprave,
•	ďalším službám najmä službám všeobecného záujmu a tovarom,
•	spravodlivosti, právnej ochrane, právnym službám,
•	informáciám
•	k iným právam (napr. politickým).	
Návrh nebude mať žiaden vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám.	

Má návrh významný vplyv na niektorú zo zraniteľných skupín obyvateľstva alebo skupín v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia? 
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv na ne. Je tento vplyv väčší ako vplyv na iné skupiny či subjekty? Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.	

Zraniteľné skupiny alebo skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia sú napr.:
•	domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25% domácností s najnižším príjmom),
•	nezamestnaní, najmä dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní a nezamestnaní nad 50 rokov,
•	deti (0 – 17),
•	mladí ľudia (18 – 25 rokov),
•	starší ľudia, napr. ľudia vo veku nad 65 rokov alebo dôchodcovia,
•	ľudia so zdravotným postihnutím,
•	marginalizované rómske komunity 
•	domácnosti s 3 a viac deťmi,
•	jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
•	príslušníci tretích krajín, azylanti, žiadatelia o azyl,
•	iné zraniteľné skupiny, ako sú napr. bezdomovci, ľudia opúšťajúci detské domovy alebo iné inštitucionálne zariadenia	
Návrh nebude mať žiaden vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám.	

4.3 Identifikujte a popíšte vplyv na rovnosť príležitostí.
Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na rodovú rovnosť.	
Dodržuje návrh povinnosť rovnakého zaobchádzania so skupinami alebo jednotlivcami na základe pohlavia, rasy, etnicity, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia veku a sexuálnej orientácie? Mohol by viesť k nepriamej diskriminácii niektorých skupín obyvateľstva? Podporuje návrh rovnosť príležitostí?	

Návrh nebude mať žiaden vplyv na rovnosť príležitostí ani rodovú rovnosť. 

Môže mať návrh odlišný vplyv na ženy a mužov? Podporuje návrh rovnosť medzi ženami a mužmi alebo naopak bude viesť k zväčšovaniu rodových nerovností? Popíšte vplyvy.	

Pri identifikovaní rodových vplyvov treba vziať do úvahy existujúce rozdiely medzi mužmi a ženami, ktoré sú relevantné k danej politike. Podpora rodovej rovnosti spočíva v odstraňovaní obmedzení a bariér pre plnohodnotnú účasť na ekonomickom, politickom a sociálnom živote spoločnosti, ktoré súvisia s rodovými rolami či pohlavím. Hlavné oblasti podpory rodovej rovnosti:
•	podpora vyrovnávania ekonomickej nezávislosti, 
•	zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života, 
•	podpora rovnej participácie na rozhodovaní, 
•	boj proti rodovo podmienenému násiliu a obchodovaniu s ľuďmi, 
•	eliminácia rodových stereotypov.	

Návrh nebude mať žiaden vplyv na rovnosť príležitostí ani rodovú rovnosť. 

4.4 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na zamestnanosť a na trh práce.
V prípade kladnej odpovede pripojte odôvodnenie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu sociálnych vplyvov.	

Uľahčuje návrh vznik nových pracovných miest? Ak áno, ako? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.	
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, pre aké skupiny zamestnancov, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. 	Návrh nebude mať žiaden vplyv na zamestnanosť a trh práce.
	
Vedie návrh k zániku pracovných miest? Ak áno, ako a akých? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.	
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. Identifikujte možné dôsledky, skupiny zamestnancov, ktoré budú viac ovplyvnené a rozsah vplyvu.	Návrh nebude mať žiaden vplyv na zamestnanosť a trh práce.
	
Ovplyvňuje návrh dopyt po práci? Ak áno, ako?	
Dopyt po práci závisí na jednej strane na produkcii tovarov a služieb v ekonomike a na druhej strane na cene práce.	Návrh nebude mať žiaden vplyv na zamestnanosť a trh práce.
	
Má návrh dosah na fungovanie trhu práce? Ak áno, aký?	
Týka sa makroekonomických dosahov ako je napr. participácia na trhu práce, dlhodobá nezamestnanosť, regionálne rozdiely v mierach zamestnanosti. Ponuka práce môže byť ovplyvnená rôznymi premennými napr. úrovňou miezd, inštitucionálnym nastavením (napr.  zosúladenie pracovného a súkromného života alebo uľahčovanie rôznych foriem mobility).	Návrh nebude mať žiaden vplyv na zamestnanosť a trh práce.
	
Má návrh špecifické negatívne dôsledky pre isté skupiny profesií, skupín zamestnancov či živnostníkov? Ak áno, aké a pre ktoré skupiny?	
Návrh môže ohrozovať napr. pracovníkov istých profesií favorizovaním špecifických aktivít či technológií.	Návrh nebude mať žiaden vplyv na zamestnanosť a trh práce.
	
Ovplyvňuje návrh špecifické vekové skupiny zamestnancov? Ak áno, aké? Akým spôsobom?	
Identifikujte, či návrh môže ovplyvniť rozhodnutia zamestnancov alebo zamestnávateľov a môže byť zdrojom neskoršieho vstupu na trh práce alebo predčasného odchodu z trhu práce jednotlivcov.“