Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	258 /92	
Počet vyhodnotených pripomienok	258	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	130 /24	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	37 /26	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	90 /41	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov

Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1.	Americká obchodná komora v Slovenskej republike	11 (8o,3z)	0 (0o,0z)			
2.	Asociácia zamestnávatelských zväzov a združení Slovenskej republiky	16 (16o,0z)	0 (0o,0z)			
3.	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
4.	Liga za ľudské práva	31 (0o,30z)	0 (0o,0z)			
5.	Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM)	22 (13o,9z)	0 (0o,0z)			
6.	Klub 500	15 (0o,15z)	0 (0o,0z)			
7.	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky	4 (4o,0z)	0 (0o,0z)			
8.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky	3 (3o,0z)	0 (0o,0z)			
9.	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	21 (2o,19z)	0 (0o,0z)			
10.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	10 (10o,0z)	0 (0o,0z)			
11.	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky	3 (2o,1z)	0 (0o,0z)			
12.	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
13.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	23 (23o,0z)	0 (0o,0z)			
14.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	9 (9o,0z)	0 (0o,0z)			
15.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky	12 (12o,0z)	0 (0o,0z)			
16.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
17.	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky	14 (10o,4z)	0 (0o,0z)			
18.	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
19.	Národná banka Slovenska	3 (3o,0z)	0 (0o,0z)			
20.	Národný bezpečnostný úrad	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
21.	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR	23 (23o,0z)	0 (0o,0z)			
22.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
23.	Republiková únia zamestnávateľov	5 (1o,4z)	0 (0o,0z)			
24.	Slovak Business Agency	11 (4o,7z)	0 (0o,0z)			
25.	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
26.	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
27.	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
28.	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
29.	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
30.	Úrad pre verejné obstarávanie	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
31.	Verejnosť	7 (7o,0z)	0 (0o,0z)			
32.	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s.	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
33.	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
34.	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
35.	Štatistický úrad Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
36.	Mesto Žilina	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
37.	Žilinský samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
38.	Košický samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
39.	Banskobystrický samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
40.	BRATISLAVSKÝ SAMOSPRÁVNY KRAJ	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
41.	Trnavský samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
42.	Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
43.	Národná rada Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
44.	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
45.	Najvyšší súd Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
46.	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
47.	Úrad vlády Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
48.	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
49.	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
	Spolu	258 (165o,92z)	0 (0o,0z)			
Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
AmCham Slovakia	Čl. I, § 122
Navrhujeme doplniť nové písmeno e): V prípade žiadateľa podľa §23 ods. 1) alebo §23 ods. 2) a jeho rodinných príslušníkov je možné pre potreby podania žiadosti o prechodný pobyt doložiť aj čestné prehlásenie budúceho zamestnávateľa o zabezpečení ubytovania v SR – s uvedením adresy zabezpečeného ubytovania. 	O	N	Doklady, ktorými je možné preukázať zabezpečenie ubytovania počas pobytu na území SR sú uvedené v § 122 a v praxi nepredstavujú žiadny problém. Ministerstvo vnútra v súčasnej dobe neuvažuje o ich úprave.	
AmCham Slovakia	Čl. I, §34 ods. 4)
Navrhujeme doplniť prvú vetu o lehotu: Policajný útvar pri žiadosti o zmenu zamestnávateľa podľa § 23 ods. 1 vyžiada písomne od príslušného úradu práce, sociálnych vecí a rodiny potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta v lehote do 5 pracovných dní odo dňa podania žiadosti o zmenu zamestnávateľa.	O	N	Zavedenie lehoty nepovažujeme za potrebné a nemá praktický význam. Policajný útvar si vyžiada potvrdenie od úradu práce bezodkladne. 	
AmCham Slovakia	Čl. I, §33 ods. 3)
Navrhujeme doplniť prvú vetu: "do 5 pracovných dní od prijatia relevantných dokladov"	O	N	Zavedenie lehoty nepovažujeme za potrebné a nemá praktický význam. Policajný útvar si vyžiada potvrdenie od úradu práce bezodkladne. 	
AmCham Slovakia	Čl. I, § 32 ods. 16 písm. a)
Navrhujeme skrátiť obdobie dĺžky zamestnania v podniku: "a) dokladom o tom, že bol bezprostredne pred dátumom vnútropodnikového presunu zamestnaný v rámci toho istého podniku alebo tej istej skupiny podnikov aspoň 6 mesiacov v prípade riadiaceho pracovníka alebo odborníka a aspoň 3 mesiace v prípade zamestnanca – stážistu," 	Z	A		
AmCham Slovakia	Čl. I, §34 ods. 16)
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: Prechodný pobyt ako aj účel pobytu sa po skončení platnosti prechodného pobytu až do rozhodnutia o žiadosti o obnovenie prechodného pobytu považuje za oprávnený na území Slovenskej republiky. 	Z	N	Táto pripomienka je nad rámec návrhu a bude sa riešiť vo vzťahu k zákonu č. 5/2004 Z. z., resp. pri príprave nového zákona o zamestnávaní cudzincov.	
AmCham Slovakia	Čl. I, § 133
Navrhujeme vložiť do sadzobníka povinnosť potvrdiť prijatie správnych poplatkov.	O	N	Na oddeleniach cudzineckej polície sú tzv. „kolkomaty“. Potvrdením o prijatí správneho poplatku je doklad o zaplatení, ktorý vydá kolkomat.	
AmCham Slovakia	Čl. I, §111 ods. 1) písm. e
Navrhujeme vložiť novú vetu na koniec: Štátny príslušník môže túto skutočnosť na požiadanie preukázať najneskôr v lehote do 3 pracovných dní odo dňa vykonania kontroly. 	O	N	Zákon neukladá povinnosť preukázať finančné zabezpečenie udeleného pobytu ihneď pri kontrole; spravidla to ani nie je možné. Zavedenie lehoty na splnenie povinnosti nepovažujeme za potrebné. 	
AmCham Slovakia	Čl. I, §111 ods. 1) písm. f
Navrhujeme vložiť novú vetu na koniec: Štátny príslušník môže túto skutočnosť na požiadanie preukázať najneskôr v lehote do 3 pracovných dní odo dňa vykonania kontroly. 	O	N	Suma finančných prostriedkov potrebná na pokrytie nákladov spojených s pobytom štátneho príslušníka tretej krajiny na území Slovenskej republiky je určená vyhláškou Ministerstva vnútra SR č. 499/2011 Z. z. o určení sumy finančných prostriedkov potrebných na pokrytie nákladov spojených s pobytom štátneho príslušníka tretej krajiny na území Slovenskej republiky sumou 56 eur na osobu a deň pobytu, ktoré musí mať cudzinec k dispozícii už pri vstupe do SR. Neexistuje teda žiadny dôvod, aby v prípade kontroly preukazoval finančné zabezpečenie do 3 dní od vykonania kontroly.	
AmCham Slovakia	Čl. I, §33 ods. 10)
Navrhujeme vypustiť poslednú vetu: Začiatok udeleného pobytu musí byť vždy 30 dní pred dňom, keď štátny príslušník tretej krajiny už bude vykonávať účel pobytu. 	O	N	Vypustením poslednej vety by sa štátny príslušník dostal do znevýhodneného postavenia. Súčasné ustanovenie mu zabezpečuje istotu, že už 30 dní pred tým, než začne podľa dokladu o účele pobytu vykonávať jeho účel, má udelený pobyt. 	
AmCham Slovakia	Čl. I, §23
Žiadame vložiť medzi odsek 2 a 3 nový odsek 3 a náležite prečíslovať nasledujúce odseky: Prechodný pobyt na účel zamestnania udelí policajný útvar aj v prípade, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 33 ods. 6, aj štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý bude alebo je v pracovnoprávnom vzťahu podľa §23 ods. 1) alebo §23 ods. 2) a zároveň koná alebo bude konať v mene obchodnej spoločnosti. 	O	N	Navrhovaná úprava nie je potrebná a je obsiahnutá už v súčasnom znení zákona. Podľa § 22 prechodný pobyt na účel podnikania udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 33 ods. 6, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý koná alebo bude konať v mene obchodnej spoločnosti alebo družstva a nie je v pracovnoprávnom vzťahu. Z toho vyplýva, že ak cudzinec koná v mene spoločnosti a zároveň je v pracovnoprávnom vzťahu, môže požiadať o prechodný pobyt na účel zamestnania.	
AmCham Slovakia	Čl. III, § 21a ods. 1 a § 21b ods. 1
Žiadame zachovať pôvodné znenie: „piatich pracovných“	Z	N	Navrhované predĺženie lehoty je nevyhnutné z praktických dôvodov a nemá vplyv na celkovú lehotu záväznú pre MV pri vydávaní rozhodnutia – ide o tzv. interný úkon v rámci toho istého správneho konania. Rezort MPSVR upraví bližší postup internou normou, a to v nadväznosti na dĺžku lehôt, ktoré budú platiť pre MV na vydanie konkrétneho rozhodnutia.	
AZZZ SR	všeobecne
Neformálne odporúčanie: Zrýchlenie doručovania žiadosti zo zastupiteľstva v krajine žiadateľa na cudzineckú políciu Súčasný stav: Žiadosti sa posielajú diplomatickou poštou, pričom dochádza až k trojmesačnému sklzu od podania do doručenia na cudzineckú políciu Navrhovaný stav: Umožniť doručovanie žiadosti kuriérom (s tým že žiadateľ si to zaplatí) 	O	ČA	ČA - V tomto prípade nejde o potrebu legislatívnej úpravy. Prípadnú zmenu spôsobu doručovania žiadostí je potrebné technicky riešiť s Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí SR; ministerstvo vnútra bude akceptovať dohodnutý spôsob doručenia. V súvislosti s doručovaním už prebehli rokovania s ministerstvom zahraničných vecí, kde bolo zatiaľ vo vymedzených prípadoch dohodnuté doručovanie cez kuriérsku službu. 	
AZZZ SR	všeobecne
Odporúčame zlepšiť informovanosť žiadateľov o prechodný pobyt za účelom podnikania a to formou sprehľadnenia a zintuitívnenia údajov na internetovej stránke a vytvorenia telefonickej podpory v slovenskom a anglickom jazyku. Zdôvodnenie: Daná problematika je ťažko zrozumiteľná a dostupná pre príslušníkov tretích krajín. Komplexné informácie na všetkých relevantných miestach by im uľahčili získavanie informácií o správnom postupe. Okrem webovej stránky Ministerstva vnútra SR považujeme za relevantné miesta aj webovú stránku Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR a zastupiteľské úrady v zahraničí. Odporúčame taktiež zriadiť telefonické centrum, ktoré by poskytovalo informácie v slovenskom a anglickom jazyku. 	O	N	Už v súčasnej dobe sú na stránke ministerstva zahraničných vecí a na stránke ministerstva vnútra potrebné informácie, ktoré sú priebežne aktualizované. Okrem informácií sú na stránke www.minv.sk aj telefonické kontakty na jednotlivé oddelenia cudzineckej polície, kde je vždy anglicky hovoriaci pracovník, ktorý poskytuje bližšie informácie, príp. vysvetlenia.	
AZZZ SR	zákonom č. 404.2011 Z. z. o pobyte cudzincov 5.2004 Z.z. o službách zamestnanosti
Pripomienka k zákonom č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov: Žiadame v § 21 ods. 4 skrátiť lehotu z 30 pracovných dní na 20 pracovných dní. Zdôvodnenie: Pre zamestnávateľov je 30 pracovných dní neprijateľne dlhá lehota (40 kalendárnych dní), čo je najmä v prípade obnovy prechodného pobytu takmer polovica 90 dňovej lehoty na vydanie stanoviska cudzineckou políciou. Následne často hrozí situácia, že štátny príslušník tretej krajiny pracuje bez povolenia na prechodný pobyt na účel zamestnania, pretože cudzinecká polícia nerozhodne do dátumu platnosti predchádzajúceho povolenia na pobyt. 	O	N	N - Nad rámec návrhu zákona. Podľa § 34 ods. 16 zákona o pobyte cudzincov prechodný pobyt sa po skončení jeho platnosti až do rozhodnutia o žiadosti o obnovenie prechodného pobytu považuje za oprávnený na území Slovenskej republiky, takže sa nemôže stať, že cudzinec zostane na neoprávnenom pobyte. 30 dňovú lehotu považujeme za optimálnu. Účelom § 21 ods. 4 je určenie oznamovacej povinnosti zamestnávateľa o voľných pracovných miestach voči úradu práce, sociálnych vecí a rodiny pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania v lehote, ktorá vytvára dostatočný časový priestor na preskúmanie situácie na trhu práce úradom práce a možnosti ich obsadenia z radov evidovaných uchádzačov o zamestnanie. V zákone č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších podpisov je vytvorený dostatočný časový priestor na podanie žiadosti o obnovu prechodného pobytu tak, aby boli dodržané zákonom stanovené lehoty. 	
AZZZ SR	všeobecne k návrhu
Žiadame o predloženie materiálu na záverečné posúdenie Stálej pracovnej komisii Legislatívnej rady vlády na posudzovanie vplyvov. Zdôvodnenie: V zmysle Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov má predkladateľ povinnosť uskutočniť konzultácie s dotknutými subjektmi, ak materiál predstavuje vplyvy na podnikateľské prostredie. 	O	A		
AZZZ SR	všeobecne
Žiadame o zapracovanie do zákona možnosť doloženie dokladu o ubytovaní až po povolení pobytu. Zdôvodnenie: Cudzinci sú zo zákona prinútení prenajímať si nehnuteľnosti a vynakladať nemalé finančné prostriedky, aj keď ešte nie je zrejmé, že o ich žiadosti bude rozhodnuté kladne. Podľa informácií z praxe ide o neefektívny nástroj a ktorý nesúvisí s pravdepodobnosťou hospodárskeho prínosu štátnych príslušníkov tretích krajín pre Slovenskú republiku. 	O	N	Ministerstvo vnútra rozumie tejto požiadavke a dlhodobo hľadá vhodnejšie riešenie tohto problému. Doklad o ubytovaní je potrebný k žiadosti o udelenie pobytu z dôvodu určenia príslušnosti policajného útvaru na konanie. Zmena kritérií na učenie príslušnosti by znamenala podstatný zásah do prebiehajúceho legislatívneho procesu a vyžaduje si aj organizačné zabezpečenie s prípadnými finančnými dopadmi, ktoré je potrebné najskôr dôsledne identifikovať. Ministerstvo vnútra však pri najbližších legislatívnych prácach na zmene právnej úpravy pobytu cudzincov (v súvislosti s ďalšími transpozičnými záväzkami) bude hľadať vhodné riešenie, ktoré by zjednodušilo dokladovanie ubytovania v rámci povoľovania pobytu na území SR.	
AZZZ SR	§37 ods. 2
Žiadame v §37 ods. 2 nahradenie textu „na tri roky alebo ak je obdobie trvania pracovného pomeru kratšie ako tri roky“ nasledujúcim textom „na päť rokov alebo ak je obdobie trvania pracovného pomeru kratšie ako tri roky“. Zdôvodnenie: Za účelom podpory vysokokvalifikovaného zamestnania navrhujeme predĺžiť obdobie udelenia modrej karty z troch rokov na päť rokov. 	O	ČA	podľa čl. 7 ods. 2 smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania, členské štáty stanovia štandardnú lehotu platnosti modrej karty EÚ, ktorá bude v trvaní od jedného do štyroch rokov. Na základe pripomienok aj iných subjektov bola upravená dĺžka platnosti modrej karty na štyri roky.	
AZZZ SR	odsek 2 §33
Žiadame celý odsek 2 §33 nahradiť nasledujúcim textom: „Policajný útvar pri posudzovaní podnikateľského zámeru, ktorý štátny príslušník tretej krajiny predložil podľa § 32 ods. 5 písm. a), si vyžiada stanovisko od Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, či podnikateľská činnosť štátneho príslušníka tretej krajiny je: a) prínosom pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky alebo b)prínosom pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky a podľa predloženého podnikateľského zámeru bude slúžiť na realizáciu inovatívneho projektu.“ Zdôvodnenie: Za účelom podpory inovácií a prilákania inovatívnych projektov navrhujeme zaviesť aj kategóriu - podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. 	O	A		
AZZZ SR	
Žiadame o doplnenie do §32 ods. 5 písm. a) za slová „podnikateľského zámeru“ text „alebo podnikateľského zámeru za účelom realizácie inovatívneho projektu“ a za slová „vštruktúre a v požadovaných náležitostiach podľa „všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý vydá Ministerstvo hospodárstva SR“. Zdôvodnenie: V súčasnosti sa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov odvoláva na ustanovenie § 49 ods. 8 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na sprehľadnenie a doplnenie aj podnikateľského zámeru za účelom realizácie inovatívneho projektu navrhujeme vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý vydá Ministerstvo hospodárstva SR a bude zverejnený na internetových stránkach Ministerstva vnútra SR a Ministerstva hospodárstva SR. 	O	A		
AZZZ SR	§ 33 ods. 8 
Žiadame o doplnenie do §33 ods. 8 posledného bodu „ g) štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorého podnikateľská činnosť je posudzovaná podľa § 33 ods. 2 písm. b)“. Zdôvodnenie: Za účelom podpory inovácií a prilákania inovatívnych projektov navrhujeme zaviesť možnosť zrýchleného procesu vybavovania žiadostí štátnych príslušníkov tretích krajín v prípade, ak pôjde o podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. 	O	A		
AZZZ SR	
Žiadame o nahradenie v §32 ods. 7 písm. b) slova „stonásobku“ slovom „štyridsaťnásobku“. Zdôvodnenie: Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny vo výške stonásobku životného mimina je príliš obmedzujúce pre začínajúcich podnikateľov. Podľa nášho názoru postačuje suma o niečo vyššia ako je požadovanéminimálne základné imanie spoločnosti s ručením obmedzeným. 	O	ČA	zníženie finančného zabezpečenia pobytu bolo upravené vo vzťahu k realizácii inovatívneho projektu.	
AZZZ SR	§ 36 ods. 3
Žiadame v § 36 ods. 3 predĺžiť lehotu v prípade písm. a) na 90 dní. Zdôvodnenie: Povinnosť zamestnávateľa oznámiť voľné pracovné miesto 30 pracovných dní pred podaním žiadosti o povolenie na pobyt. 	O	ČA	lehota bola predĺžená na 60 dní, čo považujeme za dostačujúce. 	
AZZZ SR	§ 34 ods. 7
Žiadame v §34 ods. 7 za slová „..., je povinný preukázať zisk po zdanení vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období.“ doplniť nasledujúci text „V prípade, že ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o obnovenie prechodného pobytu podľa § 22 ods. 1 písm. b) a ktorého podnikateľský zámer bol posudzovaný podľa § 33 ods. 2 písm. b) je povinný preukázať zisk po zdanení obchodnej spoločnosti alebo družstva, v mene ktorých koná, za predchádzajúce zdaňovacie obdobie minimálne vo výške dvadsaťnásobku životného minima; ak nepodnikal celé predchádzajúce zdaňovacie obdobie, je povinný preukázať zisk po zdanení vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období.“. Zdôvodnenie: Za účelom podpory inovácií a prilákania inovatívnych projektov navrhujeme povinnosť preukazovať zisk po zdanení v nižších násobkoch životného minima v prípadoch, že ide o podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. Dôvodom pre nižšie hodnoty preukazovaného zisku po zdanení sú vo všeobecnosti vyššie investičné náklady inovatívnych projektov, ktoré bývajú alokované hlavne v prvých rokoch podnikania, čo znižuje dosiahnutie zisku po zdanení. 	O	A		
AZZZ SR	§37 ods.3
Žiadame v §37 ods.3 doplniť na konci odseku text „, v prípade určitých konkrétnych profesií alebo odborov sa kvalifikácia preukazuje dokladom o ukončení stredoškolského vzdelania s maturitou.“ Zdôvodnenie: Navrhujeme umožniť obsadiť niektoré špecifické profesie aj štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí majú stredoškolské vzdelanie avšak majú adekvátnu prax pre danú profesiu. 	O	N	Problematiku sa bude riešiť v rámci transpozície pripravovanej smernice, ktorá má meniť úpravu modrých kariet, a to v súčinnosti s Ministerstvom školstva SR. 	
AZZZ SR	všeobecná
Žiadame vypracovať analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie v zmysle Jednotnej metodiky. Zdôvodnenie: Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov ukladá povinnosť predkladateľovi vypracovať analýzu vybraných vplyvov v prípade, ak sú identifikované vplyvy. 	O	A		
AZZZ SR	všeobecne
Žiadame zapracovať do zákona zachovanie práva na pobyt pre štátnych príslušníkov tretej krajiny podľa § 27 ods. 2 písm. b) c) d) s povolením na prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny podľa § 27 po dosiahnutí 18 rokov veku tak, ako je to pri trvalom pobyte. Zdôvodnenie: Zbytočné zaťažovanie policajných útvarov aj štátnych príslušníkov tretej krajiny ďalšou administratívou a v neposlednom rade, tieto osoby väčšinou študujú a pri prechode na účel štúdia sú znevýhodnení v prípade žiadosti o dlhodobý pobyt EU (účel štúdia - polovičný čas). 	O	ČA	Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny bude môcť po dosiahnutí veku 18 rokov zotrvať na tomto druhu a účele pobytu na čas, na ktorý mu bol pobyt pôvodne udelený. Po dosiahnutí plnoletosti a uplynutí dĺžky prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny, bude musieť pre zotrvanie na území SR požiadať o iný pobyt na osobnom základe (štúdium, zamestnanie...).	
AZZZ SR	
Žiadame zosúladiť požiadavkami týkajúce sa dôb uzavretia pracovného pomeru pri zamestnávaní cudzincov v zákone o pobyte cudzincov a zákonníkom práce. Zdôvodnenie: Obnovenie povolenia na pobyt sa udeľuje každé 2 roky, kedy zamestnávateľ musí dokladať opätovne novú pracovnú zmluvu so skúšobnou dobou. Cudzinecká polícia neakceptuje pomer na dobu neurčitú. Táto požiadavka je v rozpore s par. 48 ods. 2 Zákonníka práce. 	O	N	Cudzinecká polícia neposudzuje dĺžku, na ktorú má štátny príslušník tretej krajiny uzavretý pracovný pomer (pracovná zmluva). Dĺžka udeleného prechodného pobytu na účel zamestnania vyplýva z § 23 zákona č. 404/2011 Z. z. a zohľadňuje dobu, na ktorú bolo úradom práce vydané povolenie na zamestnanie alebo potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. Čo sa týka skúšobnej doby, táto nie je podľa Zákonníka práce obligatórnou náležitosťou pracovnej zmluvy.	
GPSR	K čl. I, bodu 8
Z dôvodu zrozumiteľnosti právnej úpravy odporúčame preformulovať druhú vetu navrhovaného § 11 ods. 3. Táto je doslovným prekladom poslednej vety (v znení „These grounds shall not be invoked to serve economic ends.“) z čl. 27 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS. Navrhovaný text by mohol byť pre subjekt rozhodujúci o zamietnutí vstupu občanovi Únie alebo rodinnému príslušníkovi občana Únie zmätočný.	O	N	Z obsahu uvedených pojmov je zrejmý cieľ navrhovanej zmeny, ktorá korešponduje s príslušnou smernicou EÚ.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §93 ods.2 zákona č.404.2011 Z.z.
§93 ods. 2 znie. „Priestor s oddeleným režimom zaistenia tvorí ubytovacia miestnosť, ktorá je uzamykateľná len z vonkajšej strany a je vybavená signalizačným zariadením a oddeleným sanitárnym zariadením ktoré rešpektujú súkromie osoby.“ Správa Kancelárie verejnej ochrankyne práv zo septembra 2015 našla niekoľko nedostatkov týkajúcich sa oddeleného režimu v útvaroch policajného zaistenia. Navrhujeme adresovať najmä právo na súkromie, aby sanitárne zariadenia boli umiestnené tak, že je zachované súkromie pri ich používaní. Rovnako využitie kamerového systému musí rešpektovať právo na súkromie. 	Z	N	Určité obmedzenie súkromia osoby vyplýva zo samotných dôvodov, pre ktoré sa umiestňujú osoby do priestoru s oddeleným režimom (agresivita, porušovanie vnútorného poriadku). U osoby, ktorá bola umiestnená do priestoru s oddeleným režimom zaistenia sa zvyšuje napr. riziko sebapoškodenia a možnosť dohliadať na takúto osobu je aj v jej záujme. Napriek uvedenému však aj platné znenie, ktoré považujeme za postačujúce, počíta so zabezpečením súkromia najmä vo vzťahu k sanitárnemu zariadeniu, ktoré musí byť oddelené. Samotná odôvodnenosť umiestnenia podlieha dozoru prokurátora, ktorému sa takéto umiestnenie zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny bezodkladne oznamuje. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K §89 ods.3
Alternatívne navrhujeme aby v §89 ods.3 na konci prvej vety sa doplnila bodkočiarka a slová „to neplatí v prípade zraniteľných osôb a rodín s deťmi, ak mimovládna organizácia poskytne písomné potvrdenie, že sa zaručí za zabezpečenie ubytovania a finančné zabezpečenie.“ Navrhujeme zavedenie alternatívy záruky mimovládnej organizácie, ktorá sa zaručí za zabezpečenie ubytovania a finančné zabezpečenie. Poukazujeme aj na § 80 ods. 1 písm. a) Trestného poriadku, ktorý umožňuje nahradenie väzby zárukou občianskeho združenia alebo inej dôveryhodnej osoby a navrhujeme inšpirovať sa týmto ustanovením. 	Z	ČA	Čo sa týka finančného zabezpečenia pobytu, toto môže preukázať za štátneho príslušníka tretej krajiny ktokoľvek, teda aj mimovládna organizácia. Vo vyhláške Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 499/2011 Z. z. o určení sumy finančných prostriedkov potrebných na pokrytie nákladov spojených s pobytom štátneho príslušníka tretej krajiny na území Slovenskej republiky sa zníži výška finančného zabezpečenia vo vzťahu k zraniteľným osobám o vreckové, ak bude mať takáto osoba zabezpečené ubytovanie a stravovanie. 	
HRL	k čl. I bod 24
Bod 24 sa vypúšťa. Argument prevencie zneužívania tohto inštitútu neobstojí. Štúdium detí mladších ako 15 rokov na jazykových školách nemožno považovať za zneužívanie. Návrh je navyše diskriminačný. Deti mladšie ako 15 rokov nemôžu predsa zákon zneužívať v porovnaní s deťmi staršími ako 15 rokov, ktorým sa táto možnosť neodníma. Rovnako, návrh limitujúci štúdium na jazykových školách výlučne na štúdium slovenského jazyka považujeme za spiatočnícky. Štúdium iného jazyka ako slovenského na jazykových školách taktiež nemožno chápať ako zneužívanie. Nejestvuje verejný záujem, ktorý by takéto obmedzujúce opatrenie odôvodňoval. Momentálny stav je, že jazykové školy môžu ponúkať jazykové kurzy pre zahraničných študentov aj v iných jazykoch, čo je podľa nás normálne, veď nie každý má peniaze na to, aby študoval angličtinu v Oxforde. Rovnako môžu jazykové školy ponúkať kurzy jazykov národnostných menšín žijúcich na území SR, napr. maďarského, rómskeho, či ukrajinského. Nie je dôvod pre obmedzovanie tohto ustanovenia. 	Z	A	Návrh bol upravený s tým, že poslucháč jazykovej školy môže študovať na území SR akýkoľvek jazyk, avšak v určenom rozsahu 25 hodín týždenne. 	
HRL	k čl. I bod 66., 70. až 74.
Body z návrhu vypustiť. Výrok o uložení zákazu vstupu je spravidla fakultatívnou súčasťou rozhodnutia o administratívnom vyhostení. Povinnou súčasťou rozhodnutia je len vtedy, ak policajný útvar neurčí lehotu pre dobrovoľný odchod (§ 77 ods. 1 štvrtá veta) a vtedy ak štátny príslušník tretej krajiny nebol schopný splniť svoju povinnosť dobrovoľne vycestovať stanovenú v rozhodnutí o administratívnom vyhostení (§82 ods.5). Tieto dve podmienky zodpovedajú požiadavke na povinný výrok o uložení zákazu vstupu podľa čl.11 ods. 1 Návratovej smernice a definícii zákazu vstupu tak ako je definovaná v Návratovej smernici, na čo odkazuje dôvodová správa. V ostatných prípadoch je uloženie zákazu vstupu fakultatívne. Smernica navyše vyzýva, aby si štáty zachovali priaznivejšie ustanovenia. Nie je dôvodné dovolávať sa účinkov smernice nad rámec obligatórnych prípadov v čl.11. Policajným útvarom by mala byť ponechaná flexibilita, aby mohli čo najúčinnejšie aplikovať zásadu individuálneho posúdenia. 	Z	N	Návrh nerieši fakultatívnosť zákazu vstupu ale jeho teritoriálnu platnosť. Rozhodnutie o zákaze vstupu tak bude platiť pre územie SR ako aj pre územie členských štátov, čo sa zohľadňuje aj v navrhovaných zmenách tak, aby zákon neobsahoval alternatívu k zákazu vstupu jednak na územie SR a jednak na územie ostatných členských štátov EÚ. Takáto úprava plne korešponduje s právom EÚ.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §127 ods.3 čl.I zákona č.404.2011 Z.z.
Navrhujeme v §127 ods.1 vložiť novú prvú vetu: Pred vykonaním lekárskeho vyšetrenia je policajný útvar povinný poučiť štátneho príslušníka tretej krajiny o dôvodoch pre vykonanie lekárskeho vyšetrenia na určenie jeho veku, spôsobe jeho vykonania a dôsledkoch vyšetrenia na jeho postavenie ako aj o dôsledkoch odmietnutia vyšetrenia.“ Navrhujeme v k § 127 ods. 1 prvej vete za bodkočiarkou zmeniť „považuje sa za plnoletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia” na „považuje sa za maloletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia.” Do § 127 ods. 1 navrhujeme doplniť nasledovnú vetu na konci odseku: „Každá lekárska prehliadka sa uskutoční tak, aby bola plne rešpektovaná dôstojnosť jednotlivca, aby bola čo najmenej invazívna, a vykonajú ju kvalifikovaní zdravotníci a podľa možností umožní dosiahnuť spoľahlivý výsledok.” Odôvodnenie: V praxi toto ustanovenie znamená, že aj so skutočnými deťmi sa zaobchádza ako s dospelými až do času, kým nie je preukázaný opak a nie je im poskytnutá potrebná ochrana a starostlivosť, ktorá by deťom poskytnutá mala byť, napr. dieťa nemá ustanoveného opatrovníka, ktorý by ho procesom určovania veku sprevádzal a vysvetlil mu všetky okolnosti a bol by takpovediac na jeho strane. Podľa nás je takáto „domnienka plnoletosti“ v rozpore s Dohovorom o právach dieťaťa. Dohovor o právach dieťaťa je medzinárodnou zmluvou, ktorá má prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky, a teda aj pred zákonom o pobyte cudzincov a ďalšími vnútroštátnymi predpismi. Práva vyplývajúce z Dohovoru o právach dieťaťa sa vzťahujú na každé dieťa bez rozdielu a bez diskriminácie, bez ohľadu na to, či ide o celkom zjavne maloletého alebo to zjavné nie je. Stav maloletosti, teda kalendárny vek nižší ako 18 rokov, je faktický stav, ktorý objektívne existuje, bez ohľadu na to, či sa dieťa javí ako dieťa. Keďže tento stav existuje nezávisle na výzore, resp. nezávisle na kostnom veku, práva vyplývajúce z postavenia dieťaťa sú imanentné každej osobe mladšej ako 18 rokov. Postavenie dieťaťa teda nemôže byť niekomu priznané len na základe vyšetrenia. Tiež musíme poukázať na to, že porušenie práv dieťaťa spôsobené týmto postupom nie je možné dodatočne konvalidovať, keďže úkony, ktoré sa vykonávali s dieťaťom, ktoré nebolo v konaní riadne zastúpené, sú od počiatku neplatné. Aj Program odlúčených detí v Európe (Separated Children in Europe Programme) vo svojom Pozičnom dokumente k určovaniu veku odlúčených detí uvádza, že „v prípade pochybností, pred a/alebo v priebehu procesu určovania veku, by osoba, ktorá o sebe tvrdí, že je mladšia než 18 rokov, mala byť považovaná za dieťa.“ Pripomíname, že Slovenská republika a jej orgány sú povinné rešpektovať práva detí vyplývajúce z Dohovoru a to vo všetkých postupoch, ktoré sa detí týkajú. Ide najmä o princíp najlepších záujmov dieťaťa, ktorý sa vzťahuje nielen na konkrétne dieťa, ale aj na skupinu detí ako takých. Navyše, dňa 9.júna 2016 Výbor OSN pre práva dieťaťa vo svojich záverečných odporúčaniach pre Slovenskú republiku týkajúcich sa hodnotenia dodržiavania práv dieťaťa slovenskými úradmi uvádza, že SR má odstrániť zo zákona o pobyte cudzincov domnienku plnoletosti. Vyšetrenie môže prebehnúť len na základe informovaného súhlasu dieťaťa a musia ho vykonať vhodní odborníci. 	Z	ČA	Poučenie štátneho príslušníka tretej krajiny pred vykonaním lekárskeho vyšetrenia je ustanovené v § 127 ods. 1 súčasného znenia zákona č. 404/2011 Z. z. V § 111 ods. 6 sa upraví povinnosť štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý o sebe vyhlási, že je maloletý bez sprievodu tak, že táto povinnosť sa bude vzťahovať iba v prípade podozrenia, že ide o plnoletú osobu. Spôsob vykonania lekárskej prehliadky nie je vhodné upravovať v zákone o pobyte cudzincov, pretože ide o medicínske postupy, ktoré sú upravené v zdravotníckych predpisoch. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K § 88 ods.9 
Navrhujeme v §88 ods.9 prvej vete za slovami „sa nevzťahuje“ doplniť slová „na rodiny s maloletými deťmi a“. Odôvodnenie: Deti by nemali byť pozbavované osobnej slobody. Deti by nemali byť postihované za imigračný status svojich rodičov. Podľa čl.37 Dohovoru o právach dieťaťa deti nesmú byť diskriminované alebo postihované na základe postavenie, aktivít, názorov alebo presvedčenie svojich rodičov, či ostatných členov svojej rodiny. Pri prijímaní opatrení týkajúcich sa detí by mal byť v prvom rade vždy zohľadnený najlepší záujem dieťaťa, podľa ktorého by sa malo rozhodovať o ďalšom osude celej rodiny. Rôzne štúdie popisujú dopad odňatia osobnej slobody na dospelých ako aj na deti. Odňatie slobody po dlhší čas má nepriaznivý vplyv na telesné aj duševné zdravie jednotlivca, bez ohľadu na to, či ide o dieťa alebo dospelého. V prípade detí sa nepriaznivé dopady pobytu v zaistení znásobujú a môžu zásadne negatívne ovplyvniť vývoj dieťaťa a jeho duševné zdravie. Zároveň austrálska štúdia preukázala, že predĺžený pobyt v zaistení rodiny s deťmi má významný dopad aj na jednotu a súdržnosť rodiny. Rodič, ktorý je v zaistení často bezmocný pri riešení potrieb svojho dieťaťa, prestáva byť pre dieťa potrebnou oporou, emocionálnym a fyzickým opatrovníkom dieťaťa a sprostredkovateľom jeho vývoja v zdravom prostredí. Pokiaľ má zaistenie výrazne negatívny vplyv na zdravie rodiča, nevyhnutne to postihuje aj dieťa. Aj Európsky súd pre ľudské práva rozhodol vo viacerých prípadoch, že umiestnenie detí v zariadeniach, kde boli pozbavené osobnej slobody, bolo porušením Dohovoru o právach dieťaťa a čl. 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach. V prípade Muskhadzhiyeva a ďalší proti Belgicku ESĽP posudzoval umiestnenie maloletých sťažovateľov do útvaru zaistenia pre cudzincov a dospel k záveru, že predmetné zariadenie nebolo prispôsobené k prijímaniu a pobytu detí, čím bol porušený čl. 3 Dohovoru. ESĽP zdôraznil, že napriek skutočnosti, že zariadenie malo vytvorené špeciálne krídlo pre pobyt rodín s deťmi, podmienky pre pobyt detí sa žiadnym spôsobom neodlišovali od podmienok pre dospelých. V ďalšom prípade Popov proti Francúzsku boli zaistení rodičia spolu s deťmi. ESĽP v tomto prípade taktiež konštatoval porušenie článku 3 Dohovoru v dôsledku zaistenia detí v detenčnom centre, hoci boli deti zaistené spolu s ich rodičmi. Aj napriek tomu, že bola rodina ubytovaná oddelene od ostatných zaistených cudzincov, ESĽP dospel k záveru, že materiálne vybavenie nebolo prispôsobené potrebám detí. Situácia do roku 2015 nebola v súvislosti so zaisťovaním rodín s deťmi tak vážna. Minulý rok však bolo zaistených viac ako 300 detí prevažne zo Sýrie, Afganistanu a Iraku so svojimi rodičmi na Slovensku a od apríla 2016 sa policajný útvar v Sečovciach opakovane napĺňa rodinami s deťmi v rôznych vekových kategóriách. Ku 31. máju 2016 bolo v UPZC Sečovce umiestnených už 60 detí. ÚPZC Sečovce je útvarom, ktorý minulý rok robil všetko čo mohol v rámci svojich možností a kapacity, ale zaisťovanie rodín s deťmi je otázka, ktorú je potrebné riešiť na vyššej úrovni a adresovať ju ako súčasť systému, ktorý je možné nastaviť pre deti priaznivejšie. Deti môžu byť s rodičmi umiestnené v zaistení tak, aby režim a prostredie v nich nevyvolávali bezprostredný pocit, že sú vo väzení. Ako mimovládne organizácie ponúkame Ministerstvu vnútra SR pomocnú ruku pri vytvorení alternatívnych opatrení pre rodiny s deťmi tak, aby už žiadne dieťa nemuselo byť v podmienkach SR zaistené. Výbor OSN pre práva dieťaťa 9. Júna 2016 zverejnil svoje odporúčania pre Slovenskú republiku, v ktorých rovnako odporučil, aby SR urýchlene a úplne zrušila prax, podľa ktorej sa deti zaisťujú na základe imigračného statusu ich alebo ich rodičov. Odporúča uviesť do praxe alternatívy k zaisteniu, ktoré umožnia, aby deti ostali v sprievode členov rodiny alebo zákonných zástupcov bez pozbavenia osobnej slobody, v komunite, bez požiadavky preukazovania neprimerane vysokého finančného zabezpečenia. Výbor ďalej odporúča, aby SR zabezpečila práva detí žiadateľov o azyl a utečencov na ľudské životné podmienky, prístup ku vzdelaniu a k adekvátnej zdravotnej službe bez diskriminácie aj na základe náboženských dôvodov. Výbor považuje za samozrejmé, že štát má zabezpečiť, aby deti – žiadatelia o azyl a obzvlášť maloletí bez sprievodu mali prístup ku vzdelaniu, sociálnym a psychologickým službám a právnej pomoci, pričom požiadavka na právnu pomoc musí byť vybavená bezodkladne. 2. Pokiaľ by náš návrh v bode 1 nebol prijatý, máme za to, že pokiaľ Ministerstvo vnútra SR uvažuje o zriadení tretieho útvaru policajného zaistenia, mal by ho zriadiť ako osobitný policajný útvar pre zaistenie rodín s deťmi, prípadne aj pre ďalšie zraniteľné osoby. V takomto zariadení by sa umiestňovali výlučne rodiny s deťmi, prípadne zraniteľné osoby. Takýto útvar by bolo potrebné zriadiť ale dôsledne tak, aby režim a vonkajšie prostredie útvarov pre zaistenie rodín s deťmi zodpovedali požiadavkám pre zdravý fyzický a duševný vývoj dieťaťa v závislosti od jeho veku - napr. režim vychádzok, návštev, prístup ku vzdelávaniu mimo zariadenia. V nasledujúcich bodoch ponúkame pripomienky, ako zefektívniť systém alternatívnych opatrení, ktorými sa nahrádza zaistenie. A tiež ponúkame naše návrhy, ako vylepšiť zákonnú úpravu predstavujúcu rámec pre podmienky a režimové opatrenia v zariadení tak, aby boli prispôsobené čo možno najviac potrebám detí. Tieto odporúčania je možné na podzákonnej úrovni rozviesť ďalej do podrobností. 	Z	N	Ministerstvo vnútra neuvažuje o úplnom vylúčení možnosti zaisťovať rodiny s maloletými deťmi. Výnimočnosť využitia tohto inštitútu je upravená aj v ustanovení § 88 ods. 8, podľa ktorého iné zraniteľné osoby možno zaistiť len v nevyhnutnom prípade a na čo najkratší čas. Štátny príslušník tretej krajiny môže byť zaistený na čas nevyhnutne potrebný, najviac na šesť mesiacov, pričom lehotu zaistenia nemožno predĺžiť, ak ide o rodinu s deťmi alebo zraniteľnú osobu. Rodiny s deťmi sa zaisťujú len v Útvare policajného zaistenia v Sečovciach, kde sú im vytvárané v rámci možností čo najvyhovujúcejšie podmienky a už v súčasnej dobe nad rámec zákonnej úpravy. Ministerstvo vnútra plánuje otvoriť nové zariadenie na zaisťovanie štátnych príslušníkov tretích krajín a jednou z alternatív je aj vytvorenie samostatného zariadenia na zaisťovanie rodín s deťmi. Ministerstvo vnútra uvíta v budúcnosti konkrétne ponuky v rámci ponúknutej spolupráce mimovládnych organizácií. V návrhu zákona sa však dopĺňa možnosť využiť alternatívu zaistenia hlásenia pobytu aj počas zaistenia, čo bude možné využiť najmä vo vzťahu k rodinám s maloletými deťmi.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §92 ods.1 
Navrhujeme v §92 ods.1 novú druhú vetu, ktorá znie: „Zariadenie, v ktorom sú umiestňované rodiny s deťmi má zodpovedať účelu, na ktorý bolo zriadené tak, aby sa zabezpečili požiadavky detí na zdravý psychický a fyzický vývoj.“ Odôvodnenie: V prípade umiestňovania detí do týchto typov zariadenia máme za to, že by bolo vhodné, aby zákonná úprava výslovne zakotvila túto všeobecnú zásadu. 	Z	N	Navrhovanú legislatívnu úpravu nepovažujeme za potrebnú. Máme za to, že ustanovenie § 92 ods. 1 je dostatočnou legislatívnou úpravou aj pre umiestňovanie rodín s deťmi. Ak sú do zariadenia umiestňované deti a zariadenie má zodpovedať účelu, na ktorý je zriadené, tak v takom prípade musí napĺňať aj požiadavky na zdravý fyzický a psychický vývoj detí. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K §98 ods.1 a ods.2
Navrhujeme v ustanovení §98 ods.1 doplniť novú tretiu vetu: “Žiadatelia o azyl majú právo na prijatie návštevy rodinných príslušníkov, zástupcov UNHCR a zástupcov mimovládnych organizácií bez obmedzenia v podmienkach, ktoré zabezpečujú súkromie.” a v odseku 2 navrhujeme doplniť na konci vety slová: ”a v podmienkach, ktoré zabezpečujú súkromie.” Odôvodnenie: V záujme plnej transpozície čl.10 ods. 3 a 4 prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl, ako aj v záujme zachovania práva na súkromie, ktoré nemá legitímny dôvod byť obmedzované nad nevyhnutnú mieru. 	Z	ČA	V § 98 sa v odseku 1 rozšírila frekvencia prijatia návštev a vo vzťahu k návštevám zástupcov UNHCR sa ustanovila povinnosť zachovania súkromia. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K § 111 ods. 6 čl.I. - zákona č.404.2011 Z.z.z
Navrhujeme, aby §111 ods. 6 znel: “Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý o sebe vyhlási, že je maloletý bez sprievodu, je povinný podrobiť sa lekárskemu vyšetreniu na určenie jeho veku, ak sú vážne pochybnosti o jeho veku.“ Súčasné pravidlo znie, že sa určovanie veku vykoná vždy s výnimkou ak ide o zjavne mladšiu osobu ako 18 rokov. Máme za to, že štandardne by pravidlo malo byť opačne. K určovaniu veku lekárskym vyšetrením sa pristúpi len vtedy, ak sú vážne pochybnosti o jeho veku ako maloletého. Ak vážne pochybnosti nevznikajú, malo by sa s ním zaobchádzať ako s maloletým. Výbor OSN pre práva dieťaťa dňa 9.júna 2016 prijal závery, v ktorých odporúča Slovenskej republike, aby sa určovanie veku v prípade maloletých osôb vykonávalo len prípade vážnych pochybností o veku osoby. Ide tiež o úplnosť transpzície prepracovaného znenia procedurálnejsmernice, ktorá sa síce týka určovania veku v rámci azylového konania, avšak na Slovensku prebieha v súčasnosti určovanie veku predovšetkým mimo azylového konania, a to aj u utečencov, resp. potenciálnych utečencov/ žiadateľov o azyl. Je to jeden z prvých úkonov v rámci zisťovania totožnosti a ustálenia veku cudzinca, t.j. ešte predtým ako je cudzincovi umožnené podať žiadosť o azyl. Z tohto dôvodu zastávame názor, že štandardy určovania veku, ktoré zakotvuje Smernica by mali byť aplikované aj v prípadoch určovania veku podľa zákona o pobyte cudzincov. 	Z	ČA	10. V § 111 ods. 6 sa upravila povinnosť štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý o sebe vyhlási, že je maloletý bez sprievodu tak, že táto povinnosť sa bude vzťahovať iba v prípade podozrenia, že ide o plnoletú osobu.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §89 ods.3
Navrhujeme, aby druhá veta tohto ustanovenia znela: “O uložení povinnosti podľa ods.1 môže policajný útvar rozhodnúť aj počas zaistenia štátneho príslušníka tretej krajiny aj bez návrhu.” Tiež navrhujeme, aby sa na koniec tretej vety v §89 ods.3 pridali slová „a v prípade zraniteľných osôb/rodín s deťmi“ a nový odsek 4 §89 znel: „Odvolaniepodľa ods.3 nemá odkladný účinok, policajný útvar o ňom rozhodne najneskôr do 7 pracovných dní.“ Odôvodnenie: Máme za to, že cudzinec by mal mať možnosť aj sám sa proaktívne domáhať uloženia miernejších opatrení nahrádzajúcich zaistenie. Súčinnosť cudzinca sa nám pri ukladaní miernejších opatrení a pri určení konkrétnych podmienok výkonu týchto opatrení javí ako nevyhnutná. Máme za to, že návrh zo strany cudzinca môže v tomto smere pomôcť pri hospodárnejšom riešení tejto otázky. Samozrejme policajný orgán by mal mať oprávnenie takéto rozhodnutie urobiť aj bez návrhu. Takisto nejestvuje dôvod obmedzovať policajný útvar, aby už nariadené zaistenie mohol nahradiť len spôsobom podľa §89 ods.1 písm. b). Policajný útvar môže byť pri rozhodovaní o zaistení presvedčený o tom, že účel zaistenia nemožno dosiahnuť miernejším opatrením, plynutím času a postupným skúmaním trvania účelu zaistenia však môže dospieť k záveru, že nastala zmena okolností, a účel zaistenia možno dosiahnuť aj miernejším opatrením. Možnosť podať odvolanie proti rozhodnutiu o uložení alternatívneho opatrenia resp. proti podmienkam, ktorými bolo rozhodnutie podmienené by mala byť okrem žiadateľov o azyl rozšírená aj na rodiny s deťmi a ostatné zraniteľné osoby. Napr. nedostatočné zohľadnenie zraniteľnosti by mohlo byť dôvodom, pre ktorý uložené podmienky alternatívneho opatrenia neboli vhodne zvolené a mohli by byť legitímnym dôvodom na odvolanie. V záujme právnej istoty, ale aj v záujme urýchlenia implementácie alternatívneho opatrenia, navrhujeme, aby sa o odvolaní rozhodovalo do 7 pracovných dní, pričom odvolanie by ale nemalo odkladný účinok. 	Z	ČA	V návrhu zákona sa dopĺňa možnosť využiť alternatívu zaistenia hlásenia pobytu aj počas zaistenia, čo bude možné využiť najmä vo vzťahu k rodinám s maloletými deťmi. Nie je však možné o alternatíve k zaisteniu rozhodovať bez návrhu, pretože iba zaistený, resp. v jeho mene tretie osoby (napr. mimovládne organizácie) môžu preukázať splnenie podmienok alternatívy.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §93:
Navrhujeme, aby sa v §93 doplnil nový odsek 5, ktorý znie: „5. Ustanovenie §93 ods.1 sa nevzťahuje na rodiny s deťmi a na zraniteľné osoby.“ Odôvodnenie: Aj keď sme ešte nezaznamenali, že by ustanovenie §93 bolo použité vo vzťahu k rodinám s deťmi, navrhujeme, aby zákon vylúčil aplikáciu tohto ustanovenia v prípade zraniteľných osôb a rodín s deťmi. 	Z	N	Už z konštrukcie samotného ustanovenia vyplýva, že sa uplatňuje voči jednotlivcovi a v konkrétnych situáciách. Uplatnenie tohto ustanovenia k celým rodinám neprichádza do úvahy. Nedá sa však vylúčiť v krajnom prípade jeho aplikácia voči jednotlivému členovi rodiny. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K §89 ods.3 prvá veta
Navrhujeme, aby sa v ustanovení §89 ods.3 prvej vete zákona o pobyte cudzincov doplnila bodkočiarka a za ňou veta,ktorá by znela: “to neplatí, ak ide o žiadateľa o azyl, zraniteľnú osobu alebo rodiny s deťmi.” Odôvodnenie: Požiadavka preukázania zabezpečenia ubytovania a finančného zabezpečenia pobytu podľa tohto ustanovenia je pre zraniteľné osoby a rodiny s deťmi spravidla nesplniteľná. Z dôvodu náhleho odchodu z krajiny pôvodu, spôsobu cestovania (za pomoci prevádzačov), ako aj skutočnosti, že zraniteľné osoby v zásade nepatria k tým majetnejším skupinám cudzincov, a rodiny musia vzhľadom na počet členov preukazovať vyššie finančné prostriedky, by bolo neprimerané podmieniť aplikáciu miernejších opatrení nahrádzajúcich zaistenie týmito podmienkami. Najčastejšou prekážkou využitia alternatívnych opatrení podľa §89 pre zraniteľné osoby/rodiny s deťmi je požiadavka materiálneho zabezpečeniav sume vyžadovanej zákonom. V praxi sa tak stáva, že dôjde k akémusi „humanitárnemu“ zaisteniu, čo by sa nemalo stávať. Finančné zabezpečenie v prípade rodín s deťmi by nemalo byť vyžadované vo výške podľa §6. Takáto suma je zvolená na účely preukazovania finančného zabezpečenia pri žiadosti o víza a o pobyt. Na účely rozhodovania o tom, či je možné účel zaistenia dosiahnuť aj iným miernejším opatrením vo vzťahu k zraniteľným osobám a mnohopočetným rodinám sa nám javíako nereálna a neprimeraná, najmä vzhľadom na výšku životného minima v Slovenskej republike. Pokiaľ Ministerstvo vnútra SR nie je ochotné rodinám s deťmi odpustiť povinnosť preukazovať finančné zabezpečenie, prihovárame sa za zníženie výšky tohto finančného zabezpečenia. V praxi môžeme predpokladať, že budú prípady, kde občianske združenia a dobrovoľnícke iniciatívy budú mať kapacitu starať sa o takéto rodiny s deťmi, ale nebudú vedieť splniť podmienku finančného zabezpečenia. Bolo by smutné, ak by zákon neumožňoval dobrovoľníkom a občianskej spoločnosti poskytnúť štátu a rodinám s deťmi takúto súčinnosť a vhodnú starostlivosť trvaním na podmienke, ktorá v praxi spôsobuje bariéru akýmkoľvek iniciatívam občianskej spoločnosti v tomto smere. Navyše, v prípade žiadateľov o azyl by sa podmienky prijatia žiadateľov o azyl – možnosť ubytovania v azylovom zariadení, ako aj naplnenie iných základných nevyhnutných materiálnych potrieb v azylovom zariadení – mali chápať ako splnenie požiadaviek podľa prvej vety odseku 3. Od 1.januára 2014, od účinnosti ustanovenia §88a, sme nezaznamenali jediný prípad aplikácie §89 v prípade žiadateľov o azyl. Preto navrhujeme, aby sa tieto požiadavky v prípade žiadateľov o azyl neuplatňovali, aby možnosť uloženia alternatívneho opatrenia aj vo vzťahu k žiadateľovi o azyl bola reálna a dostupná tak, ako to vyžaduje smernica. 	Z	ČA	Aj zraniteľné osoby a rodiny s deťmi pri posudzovaní možnosti alternatívy zaistenia musia minimálne preukázať, že majú zabezpečené ubytovanie a stravu. Vo vyhláške Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 499/2011 Z. z. o určení sumy finančných prostriedkov potrebných na pokrytie nákladov spojených s pobytom štátneho príslušníka tretej krajiny na území Slovenskej republiky sa však zúži výška finančného zabezpečenia vo vzťahu k zraniteľným osobám tak, že v prípade zabezpečenia ubytovania a stravovania sa nebude vyžadovať preukazovanie vreckového. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K §91 ods.1 druhá veta
Navrhujeme, aby v §91 ods.1 sa pridala nová tretia veta, ktorá znie: Deťom sa strava zabezpečuje päť krát denne, prvý krát najneskôr do 3 hodín od zadržania. Odôvodnenie: Zákon v súčasnom znení odkazuje na možnosť poskytnúť stravu častejšie s prihliadnutím na vek. Deťom je odôvodnene potrebné zabezpečovať stravu častejšie a skôr ako až po 6 hodinách zaistenia. Navrhujeme preto výslovnú zákonnú úpravu tejto osobitnej požiadavky v prípade detí. 	Z	A		
HRL	k čl. I bod 8
Navrhujeme, aby všeobecná zásada, že „Posudzovanie ohrozenia bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku nesmie byť založené na všeobecnej prevencii.“ bola ako jedno zo všeobecných zásad umiestnená ako osobitný odsek v §2. V §11 navrhovanom novom odseku 3 v tretej vete uvádza, že „Posudzovanie ohrozenia bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku pri zamietnutí vstupu občanovi EÚ alebo rodinnému príslušníkovi občana EÚ nesmie byť založené na všeobecnej prevencii.“ Zásada individuálneho posudzovania prípadov je základnou zásadou správneho konania, niet dôvodu aby bolo zákonom výslovne ukladaná osobitne iba pre rozhodovanie o zamietnutí vstupu, a tiež len určitej skupiny cudzincov. 	Z	N	Navrhovaným ustanovením sa na základe hodnotenia Európskej Komisie spresňuje transpozícia smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov. Ustanovenie sa vzťahuje iba na vstup občana Európskej únie a jeho rodinného príslušníka a zvýrazňuje ich privilegované postavenie. V prípade ostatných štátnych príslušníkov tretích krajín zásada individuálneho posúdenia vyplýva zo správneho poriadku.	
HRL	
u				
HRL	čl. I. body 90.-93.
V § 125 navrhujeme novú tretiu vetu, ktorá znie: „Od momentu umiestnenia zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny v zariadení koná vo veci podľa §§ 88, 88a, 89 a 90 policajný útvar v zariadení, kde je zaistený štátny príslušník tretej krajiny umiestnený, ktorý v takomto prípade plní úlohy podľa §90 ods.1 aj 2.“ Odôvodnenie: Domnievame sa, že náš návrh by prispel k celkovej flexibilite, rýchlosti a hospodárnosti konania o zaistení, vrátane skúmania trvania účelu zaistenia, konania o jeho predĺžení alebo o predĺžení lehoty zaistenia. V útvare policajného zaistenia sa zhromažďujú všetky informácie týkajúce sa zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny, vykonávajú sa úkony smerujúce k výkonu jeho vyhostenia resp. návratu, navyše sa tam aj fyzicky nachádza. Zaistený cudzinec, ako účastník konania o zaistení, o výkone vyhostenia resp. návratu by mal mať možnosť nahliadnuť aj do spisovej dokumentácie týkajúcej sa jeho prípadu. Bolo by najhospodárnejšie a zabezpečovalo by mu najlepší prístup, keby sa táto spisová dokumentácia zhromažďovala na správnom orgáne v zariadení. V súčasnosti ostáva príslušným policajný útvar, ktorý začal konať o zaistení, a nemožno považovať za hospodárne, ak policajné útvary z Trenčína, Trnavy, Žiliny, Nových Zámkov a podobne ostávajú príslušnými v konaniach o zaistení štátnych príslušníkov tretích krajín umiestnených v UPZC Sečovce. Domnievame sa, že takýto systém neprispieva ani k efektívnej schopnosti policajných útvarov plniť si povinnosť skúmať trvanie účelu zaistenia počas celej doby trvania zaistenia. Samozrejme paralelne je potrebné posilniť aj personálne kapacity policajného útvaru v zariadeniach, ktoré sú v súčasnosti poddimenzované, a pridaním ďalšej agendy by potrebovali podstatne posilniť. V kontexte rozhodnutia Ministerstva vnútra SR o prijatí nových 1.500 policajtov do Policajného zboru to považujeme za skvelú príležitosť súčasný systém vylepšiť a uľahčiť policajtom plnenie si svojich povinností v súvislosti s tak citlivou otázkou ako je výkon zaistenia. 	Z	N	Určenie príslušnosti je v pôsobnosti ministerstva vnútra a vyplýva z charakteru úloh, ktoré jednotlivé zložky polície vykonávajú. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K §127 ods.3 čl.I zákona č. 404.2011 Z.z.
V § 127 ods. 3 na konci vety za „opatrovník“ navrhujeme doplniť „alebo poručník“ Odôvodnenie: Maloletým bez sprievodu sa ustanovuje na území SR najskôr opatrovník, ktorého úloha je dočasného charakteru, a to do času kým sa maloletému neustanoví poručník alebo kým sa ustanovený poručník neujme svojej funkcie. Po ustanovení poručníka už tento zastupuje dieťa aj pri úkonoch pred políciou. 	Z	N	Uvedená úprava je nadbytočná, nakoľko za maloleté dieťa koná buď zákonný zástupca alebo, ak maloleté dieťa nemá zákonného zástupcu, koná vo veciach pobytu ustanovený opatrovník (§ 127 ods. 2 a 3). Poručník je zákonným zástupcom.	
HRL	čl. I bod 15. - 18.
V §19 sa vypúšťa odsek 13. V niekoľkých ostatných novelách zákona o pobyte cudzincov sme pozorovali postupné vylučovanie uplatňovania ustanovení Správneho poriadku na rôzne druhy rozhodovaní správneho orgánu o právach a oprávnených záujmoch fyzických osôb – konkrétne cudzincov, pri pobytoch, zákaze vstupu a podobne. Novela zákona posilňuje rozhodovacie právomoci Ministerstva vnútra, ktoré bude rozhodovať nielen o tom, či pozvanie overí, ale podľa novely už aj o dĺžke pobytu. Keďže zákon neupravuje v týchto konaniach všetky podrobnosti týkajúce sa overenia pozvania, máme za to, že je namieste, aby sa na otázky, ktoré osobitná právne úprava zákona o pobyte cudzincov neupravuje, aplikovali subsidiárne pravidlá Správneho poriadku. 	Z	N	Pozvanie je iba podporným dokladom, ktorý slúži zastupiteľskému úradu na rozhodovanie v konaní o udelení schengenského víza. Ide teda o „čiastkové konanie“, pri ktorom považujeme aplikáciu správneho poriadku za neefektívnu. Konečným rozhodnutím v celom konaní je rozhodnutie o udelení alebo neudelení víza, kde pri neudelení víza môže žiadateľ podať proti rozhodnutiu odvolanie v súlade so správnym poriadkom. 	
HRL	k čl. I. bodu 4 
V §2 ods.1 písm. r) navrhujeme doplniť slovo „výlučne“ aj pred slová „s cieľom získať pobyt“. Máme za to, že definícia účelového manželstva by mala byť pre rodinných príslušníkov občanov EÚ a pre ostatných cudzincov logicky rovnaká. Rozdielnosť definície nie je dôvodná. 	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná s tým, že sa zvýraznilo, že výlučnosť vo vzťahu k získaniu pobytu sa vzťahuje na štátneho príslušníka tretej krajiny.	
HRL	čl. I bod 50
V §58 ods. 4 sa dopĺňa písm. e) a f), ktoré znejú: „e) doba výkonu povinnosti uloženej policajným útvarom podľa §89 ods.1, to neplatí v prípade žiadateľa o azyl, f) pobyt maloletej osoby bez sprievodu nájdenej na území SR, to neplatí v prípade žiadateľa o azyl alebo ak má osoba iný druh pobytu v SR.“ Odôvodnenie: K písm e.) V prípade, ak je uložené opatrenie nahrádzajúce zaistenie, osoba, ktorej je toto opatrenie uložené, nemá ako preukázať oprávnenosť svojho zotrvávania v SR, čo spôsobuje praktické problémy. Preto navrhujeme, aby sa pobyt osôb, ktoré majú uložené opatrenie nahrádzajúce zaistenia považoval za tolerovaný pobyt s výnimkou prípadu, ak je opatrenie uložené žiadateľovi o azyl. Osobitne je takáto právna úprava potrebná pri rodinách s maloletými deťmi. K písm.f): Maloletí bez sprievodu v podmienkach SR sú fakticky na oprávnenom pobyte, pokiaľ nemajú dôvody pre iný druh pobytu. Máme za to, že prístup k tomuto pobytu by nemal byť podmieňovaný podaním žiadosti a schvaľovaním policajným útvarom. Malo by byť zo zákona výslovne zrejmé, že pobyt v detskom domove je od počiatku oprávneným pobytom. Je dôležité, aby osoby, ktorých pobyt sa považuje za oprávnený a tolerovaný, mali na tento účel vystavený aj doklad o pobyte, ktorý slúži na identifikáciu. 	Z	ČA	K písmenu e) – uložením alternatívy zaistenia nie je možné z neoprávneného pobytu urobiť pobyt oprávnený; z dôvodu čiastočného riešenia praktických problémov sa bude na písomné rozhodnutie dávať aj fotografia osoby. K písmenu f) – za maloletého bez sprievodu koná vo veciach pobytu ustanovený opatrovník, ktorý je povinný riešiť aj pobytový status dieťaťa.	
HRL	Nad rámec návrhu - § 89
V §89 navrhujeme nový odsek 8: „V prípade, že policajný útvar uloží povinnosť podľa §89 ods.1 v prípade zraniteľných osôb/rodín s deťmi, na štátnych príslušníkov tretej krajiny sa na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti počas doby výkonu povinnosti uloženej policajným útvarom hľadí ako na zaistené osoby.“ Odôvodnenie: Zraniteľné osoby a rodiny s deťmi potrebujú nezriedka osobitnú zdravotnú starostlivosť. Keďže počas uloženej alternatívy zaistenia nie sú zdravotne poistené a nemôžu si ani zaplatiť komerčné zdravotné poistenie, navrhujeme, aby ich postavenie ako zaistených osôb, ktoré sú povinne zdravotne poistené a poskytuje s aim zdravotná starostlivosť na základe zdravotného poistenia, sa na tento účel hľadelo ako na zaistené osoby. Podobnú konštrukciu obsahuje zákon o azyle č.480/2002 v ustanovení §3 ods.9. 	Z	N	Na základe konzultácie s ministerstvom zdravotníctva sa neakceptuje pripomienka predovšetkým z dôvodu, že okruh osôb, ktoré sú verejne zdravotne poistené, má explicitne vyplývať zo zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení. Požiadavku je možné riešiť kedykoľvek samostatne v legislatívnom procese zmeny zákona o zdravotnom poistení, pretože táto zmena sa neviaže na navrhované zmeny v zákone o pobyte cudzincov (alternatívy k zaisteniu existujú už v platnom zákone). 	
HRL	čl. I bod 77
V §89 ods.1 doplniť za slová „uložiť povinnosť“ slovo “najmä“ a tiež doplniť nové písm.c), ktoré znie: „c) pobytu na konkrétnom mieste, v azylovom, zdravotníckom alebo inom zariadení (prikázanie pobytu).“ Odôvodnenie: Je nevyhnutné vytvoriť legislatívny rámec tak, aby alternatívy zaistenia skutočne boli fungujúcim a primárnym opatrením, ktorým sa dosahuje účel zaistenia, najmä pokiaľ ide o deti s rodinami a iné zraniteľné osoby. Máme za to, že by bolo vhodné, aby zákonná úprava výslovne uznala, že medzi alternatívne opatrenia nahrádzajúce zaisteniepatrí napr. osobitne prikázanie pobytu v azylovom zariadení, resp. v zdravotníckom zariadení. Prihovárame sa tiež sa rozšírenie oprávnenia policajného orgánu aj na iné vhodné alternatívne opatrenie, ako sú výslovne zákonom predpokladané, vložením slova „najmä“ na konci predvetia v §89 ods.1. Máme za to, že zákon nikdy nemôže predpokladať všetky možné situácie, ktoré môže priniesť život. Policajný útvar napokon nie je povinný toto svoje oprávnenie využiť, ale je dobré ak má pri individuálnom posudzovaní jednotlivých prípadov určitú flexibilitu. Poukazujeme aj na Trestný poriadok, ktorý obsahuje ustanovenia o nahradení väzby (§ 80), kde je možná záruka občianskeho združenia alebo napríklad písomný sľub obvineného. Nie je dôvod na to, aby pri zaistení boli v tomto smere prísnejšie podmienky pre nahradenie zaistenia ako v porovnaní s väzbou. 	Z	ČA	Nepovažujeme za vhodné fakultatívne upravovať rozsah alternatív zaistenia. Máme za to, že už súčasné znenie § 89 ods. 1 zahŕňa aj ďalšie možnosti, ako napr. prikázanie pobytu na konkrétnom mieste. Policajný útvar môže uložiť alternatívu zaistenia len vtedy, ak štátny príslušník tretej krajiny preukáže zabezpečenie ubytovania počas trvania tejto povinnosti. V návrhu zákona sa však dopĺňa možnosť využiť alternatívu zaistenia hlásenia pobytu aj počas zaistenia, čo bude možné využiť najmä vo vzťahu k rodinám s maloletými deťmi.	
HRL	Nad rámec návrhu: § 90
V §90 navrhujeme doplniť nový odsek 4, ktorý znie: „Pri prepustení zo zaistenia vydá zariadenie štátnemu príslušníkovi tretej krajiny peňažné prostriedky v minimálnej výške...EUR, aj vtedy ak nemá vlastné peňažné prostriedky.“ Odôvodnenie: Navrhujeme aby cudzinci boli na slobodu prepúšťaní s určitým minimálnym zostatkom peňažných prostriedkov bez ohľadu na to, koľko peňažných prostriedkov a či vôbec nejaké im boli zadržané a uložené v UPZC. Takáto minimálna suma by mala zodpovedať nevyhnutným výdavkom za účelom zabezpečenia základných materiálnych potrieb bezprostredne po zaistení, napríklad vycestovania z územia Slovenskej republiky. Takúto úpravu navrhujeme v záujme ochrany verejného poriadku bezprostredne po prepustení na slobodu, ako aj v záujme ochrany detí, ktoré sú spolu s rodičmi prepustené na slobodu. Podobná právna úprava bola prijatá aj v Českej republike. Podľa §146 zákona č. 326/1999 o pobyte cizinců: „(1) Provozovatel je oprávněn použít uschované peněžní prostředky zajištěného cizince, jsou-li v české nebo jiné volně směnitelné měně, k úhradě, byť i částečné, výdajů spojených s jeho správním vyhoštěním. Při použití uschovaných peněžních prostředků postupuje provozovatel tak, aby cizinci při jeho propuštění ze zařízení bylo z jeho uschovaných peněžních prostředků vydáno alespoň 400 Kč; má-li cizinec uschované peněžní prostředky v nižší částce, vydá se mu celá uschovaná částka a provozovatel cizinci poskytne peněžní prostředky v takové výši, aby součet vydaných uschovaných peněžních prostředků a provozovatelem poskytnutých peněžních prostředků odpovídal částce 400 Kč. Nemá-li cizinec uschované žádné peněžní prostředky, poskytne mu provozovatel při propuštění ze zařízení 400 Kč. (2) Provozovatel vydá zajištěnému cizinci doklad o peněžních prostředcích použitých podle odstavce 1. (3) Odstavec 1 se nepoužije, je-li cizinec bezprostředně po propuštění ze zařízení předán do azylového zařízení nebo je dopraven policií na hraniční přechod za účelem vycestování z území.“ 	Z	N	Pripomienka je nad rámec návrhu. Ministerstvo vnútra chápe dôvody tejto požiadavky, avšak v súčasnej dobe neuvažuje nad takýmto riešením. V prípade, ak by v budúcnosti túto možnosť zvážilo, bude potrebné najprv na základe analýzy potrieb určiť výšku prostriedkov, ktoré by sa mali poskytnúť, a to aj v nadväznosti na dopad na verejné financie. 	
HRL	Nad rámec návrhu: §90 ods.2 písm.b)
V §90 ods. 2 písm. b) navrhujeme nové body 6. a 7., ktoré znejú: „6. ak policajný útvar rozhodol o uložení povinnosti podľa §89 ods.1, okrem písm.b) 7. ak policajný útvar zistí, že ide o zraniteľnú osobu, ktorej zaistenie nie je nevyhnutné.“ Odôvodnenie: Uloženie alternatívnej povinnosti počas trvania zaistenia musí mať nevyhnutne zodpovedajúcu úpravu v §90 ods.2 písm.b), dôvodoch prepustenia na slobodu. Zistenie, že ide o zraniteľnú osobu, zhoršenie zdravotného stavu, narodenie dieťaťa atď. – toto by mali byť dôvody, pre ktoré by mal policajný útvar zvážiť prepustenie na slobodu podľa§90 ods. 2 písm. b). 	Z	ČA	Jednou z povinností zariadenia je skúmať po celý čas zaistenia štátneho príslušníka tretej krajiny, či trvá účel zaistenia, a v prípade, že účel zaistenia zanikol, je povinné prepustiť bez zbytočného odkladu zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny. Podrobnosti pri vykonávaní týchto ustanovení budú upravené interným predpisom. Do § 90 ods. 2 písm. b) bol doplnený nový dôvod na prepustenie štátneho príslušníka tretej krajiny zo zariadenia v prípade, ak policajný útvar, ktorý rozhodol o zaistení, vydá príkaz na jeho prepustenie.	
HRL	Nad rámec návrhu: §90 ods.2 písm.c)
V §90 ods.2 písm.c) navrhujeme, aby sa za slovami „medzivládnej organizácie“ doplnili slová „alebo cirkvi či náboženskej spoločnosti, ako aj dobrovoľníkom, či profesionálom venujúcim sa starostlivosti o deti a mládež“ Odôvodnenie: Navrhovaná úprava je potrebná za účelom znásobenia kapacít občianskej starostlivosti o zaistené rodiny s deťmi, čo by malo prispieť k priaznivejšiemu prostrediu a podmienkam pre zaistenie rodín s deťmi. Náboženské organizácie a dobrovoľníci venujúci sa profesionálne starostlivosti o deti, voľnočasovým a vzdelávacím aktivitám by mali mať prístup do zariadenia na základe súhlasu riaditeľa zariadenia. 	Z	N	Táto pripomienka má dve roviny. Ustanovenie § 90 ods. 2 písm. c) sa viaže na vstup do zariadenia pracovníkov Medzinárodnej organizácie pre migráciu, inej mimovládnej alebo medzivládnej organizácie za konkrétnym štátnym príslušníkom tretej krajiny, pričom súhlas na vstup dáva riaditeľ zariadenia. Ide teda o individuálnu návštevu, pričom pod inou mimovládnou alebo medzivládnou organizáciou rozumieme aj cirkev, náboženské spoločnosti, či dobrovoľníkov. Ak by však tieto organizácie chceli vykonávať svoju činnosť v záujme viacerých zaistených osôb súčasne, o súhlas by museli požiadať riaditeľa Úradu hraničnej a cudzineckej polície P PZ. 	
HRL	Nad rámec návrhu: K §96 ods.1:
V §96 ods.1 navrhujeme doplniť novú vetu: „Deti majú právo na neobmedzený pobyt na čerstvom vzduchu. Prístup k pobytu dieťaťa na čerstvom vzduchu možno obmedziť výlučne, ak je to v záujme dieťaťa z dôvodov počasia, choroby alebo v záujme ochrany dieťaťa alebo v záujme ochrany iných osôb. Obmedzenie prístupu na vzduch nemožno využiť ako trest.“ Odôvodnenie: Najlepší záujem dieťaťa si vyžaduje, aby ich pobyt na čerstvom vzduchu bol upravený výhodnejšie v porovnaní s dospelými zaistenými. Neobmedzený pobyt na čerstvom vzduchu je pre deti mimoriadne dôležitý pre ich zdravý fyzický a psychický vývoj. Podľa §125 zákona č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní a podľa vyhlášky č. 323/2008Z.z. o špeciálnych výchovných zariadeniach deti v týchto typoch zariadení sú podľa zákona na čerstvom vzduchu neobmedzene. Akurát v prípade karantény alebo ohrozenia môžu byt umiestnené na určitý čas do karanténnej alebo ochrannej miestnosti, najviac však na 24 hodín, najmenej s jednou hodinou pobytu denne na čerstvom vzduchu mimo tejto miestnosti, alebo do príchodu zdravotnej pomoci alebo Policajného zboru. 	Z	ČA	Zvýšený rozsah vychádzok detí na čerstvom vzduchu bol upravený v rámci možností príslušného zariadenia.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §96 
V §96 ods.2 písm.a) navrhujeme vypustiť „ak zaistenie presiahne tri mesiace“ a navrhujeme doplniť nové písm. c), ktoré znie: “c) prípravným kurzom vrátane jazykových kurzov s cieľom uľahčiť ich prístup k vzdelávaciemu systému a účasť v ňom.“ Zároveň v §96 navrhujeme vložiť nový odsek 3, ktorý znie: „Zraniteľné osoby a rodiny s deťmi majú prístup k psychosociálnym službám a poradenstvu a ku krízovej intervencii.“ Odôvodnenie: Je nevyhnutné zákon zosúladiť s požiadavkou povinnej školskej dochádzky. Deti by mali mať od počiatku prístup k riadnemu vzdelávaniu v škole alebo školskom zariadení mimo zariadenia. Obmedzenie na tri mesiace nemá žiadne opodstatnenie, má však negatívny dopad na práva dieťaťa. V záujme plnej transpozície čl.14 ods. 2 druhý pododsek prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl navrhujeme, aby sa v odseku 2 výslovne zakotvil aj prístup k prípravným kurzom a jazykovým kurzom. Na základe pozorovaní z praxe, máme za to, že psycho-sociálne poradenstvo a krízová intervencia sú kľúčové pri predchádzaní a potláčaní nepokojov. Ide o prevenciu ale aj minimalizáciu negatívnych dopadov takejto praxe na cieľovú skupinu, najmä na rodiny s deťmi. Rôzne štúdie popisujú dopad odňatia osobnej slobody na dospelých ako aj na deti. Odňatie slobody po dlhší čas má nepriaznivý vplyv na telesné aj duševné zdravie jednotlivca, bez ohľadu na to, či ide o dieťa alebo dospelého. V prípade detí sa nepriaznivé dopady pobytu v zaistení znásobujú a môžu zásadne negatívne ovplyvniť vývoj dieťaťa a jeho duševné zdravie. Zároveň austrálska štúdia preukázala, že predĺžený pobyt v zaistení rodiny s deťmi má významný dopad aj na jednotu a súdržnosť rodiny. Rodič, ktorý je v zaistení často bezmocný pri riešení potrieb svojho dieťaťa, prestáva byť pre dieťa potrebnou oporou, emocionálnym a fyzickým opatrovníkom dieťaťa a sprostredkovateľom jeho vývoja v zdravom prostredí. Pokiaľ má zaistenie výrazne negatívny vplyv na zdravie rodiča, nevyhnutne to postihuje aj dieťa. V záujme práce s duševným zdravím zaistených navrhujeme prístup k vhodným službám aspoň pre tých najzraniteľnejším. 	Z	ČA	Prístup k vzdelávaniu bol upravený tak, aby sa umožňovalo vzdelávanie detí čo najskôr, pričom trojmesačná lehota je len krajnou lehotou, v ktorej prístup k vzdelávaniu už musí byť zabezpečený. Čo sa týka psycho-sociálneho poradenstva a krízovej intervencie, sociálni pracovníci v ÚPZC Sečovce s umiestnenými št. príslušníkmi tretích krajín pracujú, sledujú signály svedčiace o prípadnom riziku a nebezpečenstve a následne využívajú postupy krízovej intervencie na zvládnutie situácie. Z dlhodobejšieho hľadiska sú týmito pracovníkmi využívané príslušné formy a prostriedky psycho-sociálneho poradenstva. Efektivita postupov najmä pri krízovej intervencii, ktorá je vykonávaná najmä v dobe krízy, teda v čo najkratšom čase od spustenia krízy, je úmerná ako počtu umiestnených osôb, tak aj zloženiu celej skupiny týchto osôb. Každopádne ako krízová intervencia, tak aj psycho-sociálne poradenstvo sú zabezpečované sociálnym pracovníkom ÚPZC aj sociálnym pracovníkom mimovládnej organizácie Slovenská humanitná rada, s miestom výkonu práce v ÚPZC Sečovce, a to nielen vo vzťahu k zraniteľným osobám, ale vo vzťahu k všetkým umiestneným osobám. Pre ilustráciu uvádzame výňatok z popisu pracovnej činnosti sociálneho pracovníka ÚPZC: - Poskytuje pomoc pri riešení závažných krízových situácií, problémov a zlyhaní v osobnom živote, v partnerských a osobných vzťahoch i v širšom sociálne pracovnom prostredí prostredníctvom poradenských a psychoterapeutických postupov vrátane preventívnej a resocializačnej práce s jednotlivcom alebo skupinou. - Zodpovedá za vytváranie humánneho prostredia s vysoko ľudským prístupom pracovníka k práci s cudzincami s hlavným dôrazom na matky s deťmi a ohrozené skupiny cudzincov, a plní najmä tieto úlohy: • vedie ucelenú agendu svojej činnosti s každým cudzincom v útvare, • osobným prístupom získava informácie a spracováva agendu o príčinách migrácie z vlasti, • zúčastňuje sa príjmu cudzincov do útvaru a pomáha preklenúť prvé dojmy cudzincov z pobytu v útvare, • pravidelným vplývaním najmä na rodičov s deťmi a psychicko–výchovným vplyvom pomáha k uľahčeniu pobytu v útvare, • uľahčuje pobyt v útvare z dôvodu jazykovej bariéry cudzincov, • vedie informačné tabule pre cudzincov a pravidelne ich dopĺňa o nové informácie v ubytovacích priestoroch, • plánuje aktivity pre deti cudzincov v závislosti od veku a určenej doby v zariadení, zabezpečuje pravidelné kontakty a vykonáva analýzu kontaktov s rodičmi detí a dospelými v závislosti na psychickom a zdravotnom stave, pohlaví a veku, • organizuje a zabezpečuje materiálne využitie voľného času cudzincov vo vyčlenených priestoroch útvaru (ihrisko, herňa, ubytovacie priestory) počas ich pobytu v útvare, • analyzuje individuálne vlastnosti, nálady, schopnosti a osobitosti cudzincov, štruktúru ich osobnosti, charakter emotivity a získané poznatky využíva pri celkovom zvládnutí pobytu v útvare, • riaditeľovi útvaru navrhuje opatrenia na udržiavanie duševnej hygieny u zaistených cudzincov, • vo vymedzenom rozsahu spolupracuje s mimovládnymi organizáciami a spolupodieľa sa na príprave a realizácii projektov týkajúcich sa problematiky zaistených cudzincov realizovaných v útvare.	
HRL	Nad rámec návrhu: K §98 ods.1
V §98 ods. 1 navrhujeme slová „raz za tri týždne v trvaní 30 minút“ nahradiť slovami “raz za týždeň v trvaní 60 minút„ Odôvodnenie: Štandard, ktorý je upravený v zákone považujeme za výrazne neprimeraný potrebe rešpektovať napr. rodinný a súkromný život, potrebe komunikácie s vonkajším svetom. Rozumieme, že toto oprávnenie nemôže byť bez úplne akéhokoľvek obmedzenia, nakoľko je potrebné sa prispôsobiť kapacitným možnostiam zariadenia, najmä možnostiam prítomného personálu. Napriek tomuto argumentu máme za to, že súčasný minimálny zákonný štandard je neprimerane obmedzujúci pre zaistených cudzincov, ktorí môžu prijímať rôzne návštevy. 	Z	ČA	Štátny príslušník tretej krajiny bude mať právo na prijatie návštevy raz za dva týždne v trvaní 30 minút. Súčasne zostáva možnosť povolenia výnimky riaditeľom zariadenia v odôvodnených prípadoch. 	
HRL	k čl. I bod 49
V navrhovanom §46 ods.4 navrhujeme spresnenie doplnením prvej vety za slovami „pobytu podľa ods.2“ slovami „písm. d)“. Máme za to, že nie je vo verejnom záujme vylučovať aplikáciu Správneho poriadku na rozhodovanie o trvalých pobytoch podľa tohto ustanovenia. Ani udeľovanie štátneho občianstva SR nie je nárokovateľné, napriek tomu sa na konanie o žiadosti o štátne občianstvo Správny poriadok subsidiárne vzťahuje. Ustanovenia Správneho poriadku dopĺňajú podrobnosti týkajúce sa konania, ktoré osobitný zákon neupravuje. Máme za to, že rozhodne nemôže byť vo verejnom záujme, aby sa cudzinec voči neudeleniu takéhoto pobytu nemohol odvolať. Odvolanie v nezriedkavých prípadoch slúži v prospech rozvoja aplikačnej praxe a v záujme zjednocovania rozhodovacej praxe, keďže o ňom rozhoduje nadriadený policajný útvar. Zároveň by sme chceli zdôrazniť, že napr. pokiaľ ide o osoby bez štátnej príslušnosti, Slovenská republika sa pristúpením k Dohovoru o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti (z roku 1954) zaviazala poskytovať osobám bez štátnej príslušnosti nachádzajúcim sa na území SR určitý štandard ochrany ich práv, pričom prístup k mnohým z týchto práv (týkajúcich sa zárobkovej činnosti či sociálnej starostlivosti) je umožnený len osobám bez štátnej príslušnosti s udeleným pobytom na území SR. Mnohé osoby bez občianstva si nevedia iným spôsobom vyriešiť otázku svojho pobytu (napr. vzhľadom na absenciu dokumentov) ako požiadaním o trvalý pobyt podľa § 46 ods. 2 písm. b) zákona o pobyte cudzincov, keďže tolerovaný pobyt im Dohovorom požadovanú mieru práv nepriznáva. Tiež treba mať na pamäti, že mnoho osôb bez štátnej príslušnosti nemá cestovný doklad domovskej krajiny a Slovensko uplatnilo výnimku vo vzťahu k predmetnému Dohovoru tým, že cestovný doklad cudzinca vystavuje iba osobám bez štátnej príslušnosti s udeleným trvalým pobytom v SR. Preto rozhodnutie o udelení trvalého pobytu osobe bez štátnej príslušnosti je pre životnú situáciu takejto osoby kľúčové a má vplyv na mnohé aspekty jej života. Z pohľadu medzinárodných záväzkov SR vo vzťahu k ochrane osôb bez štátnej príslušnosti je neprijateľné, aby v prípade neudelenia pobytu podľa § 46 ods. 2 písm. b) zákona o pobyte cudzincov bolo takéto rozhodnutie osobe iba oznámené, bez možnosti domáhať sa preskúmania takéhoto rozhodnutia nadriadeným správnym orgánom a bez garancie procesných práv zakotvených v Správnom poriadku. 	Z	N	Ako je uvedené v dôvodovej správe, ide o nenárokové pobyty, ktoré sú udeľované bez splnenia podmienok ustanovených v zákone o pobyte cudzincov. Ide najmä o udeľovanie pobytov v prípade poskytovania ochrany a pomoci svedkovi, pobytov z dôvodov hodných osobitného zreteľa alebo pobytov na návrh Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva z dôvodu bezpečnostných záujmov Slovenskej republiky. Spoločným znakom týchto pobytov je záujem Slovenskej republiky na ich udelení konkrétnym osobám, to znamená, že nestačí iba záujem cudzinca o takýto pobyt. Rozhodnutie správneho orgánu o ich udelení alebo neudelení, aj keď nemá formálne náležitosti rozhodnutia, podlieha súdnemu prieskumu. O zrušení týchto pobytov bude prebiehať riadne konanie podľa správneho poriadku.	
HRL	k čl. I bod 78
V navrhovanom znení §100 ods.1 navrhujemevypustiť slovo „kedykoľvek“ a tiež nahradiť slová „s cieľom zistiť, či nemá“ slovami „ak existuje dôvodné podozrenie, že má“. Odôvodnenie: Ide o spresnenie formulácie právnej normy. Prehliadkou osoby sa zasahuje do osobnostných práv človeka. Nemožno ju preto vykonať kedykoľvek, ale príslušník PZ musí preukázať legitímny a zákonný dôvod pre vykonanie prehliadky. Niet dôvod sa odchyľovať od všeobecnej právnej úpravy prehliadok podľa zákona o Policajnom zbore. 	Z	A	Možnosť vykonania prehliadky zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny počas zaistenia bolo vyriešené samostatnou vetou pri dodržaní rovnakých dôvodov, a to za podmienky podozrenia z držania nebezpečných vecí alebo návykových látok. 	
HRL	k čl. I bod 76
Vypúšťa sa bod 76. Už v minulosti sme pripomienkovali podobný návrh, ktorým sa navrhovalo, aby takéto rozhodnutie zaniklo prepustením na slobodu.Avšak aj navrhovaná právna úprava môže spôsobiť zjavný v rozpor s čl. 5 ods. 4 Dohovoru, s čl. 15 ods. 2 až 5 návratovej smernice a tiež s Ústavou SR, pretože by osobe, ktorá bola zaistená odňala možnosť súdneho prieskumu zákonnosti rozhodnutia o zaistení, ktorému bola vystavená a tým aj možnosti náhrady škody, ak zaistenie bolo nezákonné. Právnym následkom zániku rozhodnutia o zaistení alebo straty jeho platnosti by bolo odňatie zaistenej osobe práva domáhať sa súdneho prieskumu rozhodnutia o zaistení. Tým by boli porušené práva podľa Dohovoru. 	Z	A		
IOM	článku I bod 24 [§ 24 ods. 1 písm. b)]
Navrhujeme bod 24 vypustiť. Odôvodnenie: Navrhované opatrenie je nesystémové a nerieši problém zneužívania tohto typu pobytu. Navrhovateľ má možnosť riešiť problém zneužívania napr. stanovením minimálneho počtu hodín výuky. 	O	A	Návrh bol upravený s tým, že poslucháč jazykovej školy môže študovať na území SR akýkoľvek jazyk, avšak v určenom rozsahu hodín. 	
IOM	článku I bod 24 [§ 24 ods. 1 písm. b)]
Navrhujeme bod 24 vypustiť. Odôvodnenie: Navrhované opatrenie je nesystémové a nerieši problém zneužívania tohto typu pobytu. Navrhovateľ má možnosť riešiť problém zneužívania napr. stanovením minimálneho počtu hodín výuky. 	O	A	Návrh bol upravený s tým, že poslucháč jazykovej školy môže študovať na území SR akýkoľvek jazyk, avšak v určenom rozsahu hodín. 	
IOM	článku I bod 49 [§ 46 ods. 4]
Navrhujeme navrhovaný § 46 ods. 4 vypustiť. Alternatívne navrhujeme v § 33 ods. 12, § 40 ods. 9 a § 48 ods. 4 na konci vety doplniť text „alebo do doručenia písomného oznámenia podľa § 46 ods. 4“. Odôvodnenie: Keďže navrhovaným opatrením by nedošlo k rozhodnutiu o podanej žiadosti, pobyt štátnych príslušníkov tretích krajín žiadajúcich o zmenu druhu pobytu by v zmysle § 33 ods. 12, § 40 ods. 9 a § 48 ods. 4 nemohol byť naďalej považovaný za oprávnený na území SR. 	Z	N	Aj v prípade nevydania formálneho rozhodnutia ide v konečnom dôsledku o rozhodnutie správneho orgánu vo veci, a preto sa nemôže stať, že by cudzinec, ktorý žiada o zmenu druhu alebo účelu pobytu, zostal na neoprávnenom pobyte. 	
IOM	článku I
Navrhujeme zmeniť znenie § 27 ods. 2 nasledovne: § 27 ods. 2 znie: „ Za rodinného príslušníka štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 1 písm. a) sa považuje a) manžel, b) jeho dieťa mladšie ako 18 rokov, jeho nezaopatrené dieťa 1, a takéto deti jeho manžela, c) jeho závislý priamy príbuzný vo vzostupnej línii a takáto osoba jeho manžela, d) iný rodinný príslušník, na ktorého sa nevzťahujú písmená a) až c), ktorý je z vážnych zdravotných dôvodov odkázaný na jeho starostlivosť.“ Poznámka pod čiarou 1) znie: 1 ) § 9 zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení Odôvodnenie: Navrhované znenie písm. a) ruší hranicu 18 rokov v prípade, ak rodinným príslušníkom štátneho príslušníka tretej krajiny je jeho manžel. Veková hranica spôsobilosti na uzavretie manželstva je v jednotlivých krajinách rôzna (v SR podľa § 16 ods.1 zákona o rodine je to s povolením súdu 16 rokov veku). Pokiaľ je manželstvo uzavreté v súlade s vnútroštátnymi predpismi tretej krajiny, je platné. Navrhované znenie je zároveň v súlade so smernicou 2004/38/ES, ktorá neurčuje žiadnu vekovú hranicu pre manžela občana EU. Navrhované znenie písm. b) spája pôvodné písmená b), c) a d) do prehľadnejšej definície a zároveň mení definíciu dieťaťa štátneho príslušníka tretej krajiny na nezaopatrené dieťaťa s odkazom na zákon o sociálnom poistení. Podľa § 9 zákona o sociálnom poistení je: (1) Nezaopatrené dieťa podľa tohto zákona je dieťa a) do skončenia povinnej školskej dochádzky, 29) b) po skončení povinnej školskej dochádzky, 29) najdlhšie do dovŕšenia 26 rokov veku, ak 1. sa sústavne pripravuje na povolanie, 2. pre chorobu a stav, ktoré si vyžadujú osobitnú starostlivosť podľa prílohy č. 2, sa nemôže sústavne pripravovať na povolanie alebo nemôže vykonávať zárobkovú činnosť alebo 3. pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav je neschopné sa sústavne pripravovať na povolanie alebo je neschopné vykonávať zárobkovú činnosť. (2) Dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav nezaopatreného dieťaťa je choroba a stav uvedené v prílohe č. 2, ktoré podľa poznatkov lekárskej vedy majú trvať alebo trvajú dlhšie ako jeden rok a ktoré si vyžadujú osobitnú starostlivosť podľa tejto prílohy. (3) Nezaopatrené dieťa nie je dieťa, a) ktoré sa sústavne pripravuje na povolanie štúdiom, ak už získalo vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa a bol mu priznaný akademický titul podľa osobitného predpisu, 30) alebo b) ktoré je poberateľom invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70%. Navrhované znenie písm. c) nahrádza písm. f) a mení podmienky, kedy sa rodič považuje za rodinného príslušníka štátneho príslušníka tretej krajiny. Navrhované znenie je v súlade so smernicou 2004/38/ES, podľa ktorej priamy príbuzný musí byť „závislý“. Rozširuje sa tiež na ostatných priamych príbuzných vo vzostupnej línii v súlade so smernicou 2004/38/ES. Navrhované znenie písm. d) zavádza novú kategóriu rodinných príslušníkov štátneho príslušníka tretej krajiny, a to v súlade so znením smernice 2004/38/ES. 	Z	N	Ustanovenie § 27 je transpozíciou smernica Rady 2003/86/ES o práve na zlúčenie rodiny a rozsah rodinných príslušníkov, ktorým je možné udeliť prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny, je v súlade s článkom 4 uvedenej smernice. Táto smernica totiž fakultatívne umožňuje zaradiť medzi rodinných príslušníkov prvostupňových príbuzných v priamej vzostupnej línii garanta alebo jeho manželského partnera, keď sú od neho závislí a nepožívajú náležitú rodinnú podporu v krajine pôvodu a dospelé nezosobášené deti garanta alebo jeho manželského partnera, keď sú objektívne neschopné zabezpečiť svoje vlastné potreby z dôvodu svojho zdravotného stavu, čo je v plnom rozsahu premietnuté v platnom znení. Iná úprava by podľa nášho názoru nebola v súlade so smernicou.	
IOM	článku I [§ 111 ods. 2]
V § 111 ods. 2 navrhuje za slovo „hlásiť“ doplniť text „písomne alebo elektronicky“.	O	N	Možnosť elektronického hlásenia pobytu je zatiaľ zavedená iba pre ubytovateľa.	
IOM	článku I [§ 111 ods.1 písm. c) až f)]
V § 111 ods.1 písm. c) až f) navrhujeme čiarku nahradiť bodkočiarkou a doplniť text: „policajt poskytne štátnemu príslušníkovi tretej krajiny potrebnú súčinnosť,“. Odôvodnenie: K povinnostiam štátneho príslušníka tretej krajiny na preukázanie totožnosti a oprávnenosti pobytu, na preukázanie zdravotného poistenia a na preukázanie finančného krytia pobytu, navrhujeme doplniť potrebu poskytnutia súčinnosti zo strany policajta. Prax ukázala, že policajti si povinnosti štátneho príslušníka tretej krajiny vysvetľujú nejednotne – niekedy považujú za porušenie povinností, ak štátny príslušník tretej krajiny nemá doklady priamo pre sebe, inokedy poskytnú cudzincovi súčinnosť k tomu, aby ich mohol predložiť. Ustanovením o poskytnutí súčinnosti zo strany polície by sa zabezpečila jednotná prax pri výkone kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín. Potrebu preukázania potrebnej súčinnosti zo strany polície upravuje aj § 18 ods.4 zákona č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore „Ak vyzvaná osoba nemôže preukázať svoju totožnosť podľa odseku 1 alebo 2 a ani po predchádzajúcom poskytnutí potrebnej súčinnosti nemôže hodnoverne preukázať svoje meno a priezvisko, dátum narodenia a adresu bydliska, policajt je oprávnený postupovať podľa odseku 3. Hodnovernosť preukázania mena a priezviska, dátumu narodenia a adresy bydliska posudzuje policajt podľa dôvodu zisťovania totožnosti osoby.“ Pridaním navrhovaného ustanovenia do zákona o pobyte cudzincov by sa zosúladili oprávnenia polície. 	O	N	Jednotný postup policajtov je upravený internými predpismi a usmerneniami. Prípady nejednotného postupu, alebo prípady, kedy má štátny príslušník tretej krajiny podozrenie, že policajt postupoval nesprávne, má cudzinec možnosť oznámiť, napr. na ÚHCP PPZ alebo podať sťažnosť. 	
IOM	článku I bod 9 [§ 12 ods. 2]
V § 12 ods. 2 písm. c) odporúčame zmeniť text nasledovne: „c) má udelený azyl na území Slovenskej republiky alebo poskytnutú doplnkovú ochrana na území Slovenskej republiky,“ Odôvodnenie: Navrhované znenie precizuje text tak, aby bolo zrejmé, že ide len o osoby, ktoré v čase vstupu na územie SR majú udelený azyl, alebo poskytnutú doplnkovú ochranu, a nejde o soby, ktorým bol v minulosti síce azyl udelený ale medzi časom zanikol alebo bol odňatý, resp. o osoby, ktorým bola v minulosti poskytnutá doplnková ochrana ale medzi časom zanikla alebo bola zrušená. 	O	A		
IOM	článku I bod 9 [§ 12 ods. 2]
V § 12 ods. 2 písm. c) odporúčame zmeniť text nasledovne: „c) má udelený azyl na území Slovenskej republiky alebo poskytnutú doplnkovú ochrana na území Slovenskej republiky,“ Odôvodnenie: Navrhované znenie precizuje text tak, aby bolo zrejmé, že ide len o osoby, ktoré v čase vstupu na územie SR majú udelený azyl, alebo poskytnutú doplnkovú ochranu, a nejde o soby, ktorým bol v minulosti síce azyl udelený ale medzi časom zanikol alebo bol odňatý, resp. o osoby, ktorým bola v minulosti poskytnutá doplnková ochrana ale medzi časom zanikla alebo bola zrušená. 	O	A		
IOM	článku I bod 10 [§ 16 ods. 3]
V § 16 ods. 3 písm. c) odporúčame zmeniť text nasledovne: „c) doklad preukazujúci zdravotné poistenie,“ Odôvodnenie: Osoby so schengenským vízom na účel sezónneho zamestnania sa stanú po nástupe do zamestnania povinne verejne zdravotne poistenými osobami, čím budú automaticky napĺňať definíciu zdravotného poistenia v zmysle § 123. V čase podania žiadosti o schengenské vízum však takéto potvrdenie nebudú vedieť prakticky predložiť. Navrhujeme preto flexibilnejšiu úpravu, ktorá štátnym príslušníkom tretích krajín umožní napríklad predložiť doklad o cestovnom zdravotnom postení v súlade s článkom 15 Nariadenia č. 810/2009 do dňa nástupu do zamestnania. 	O	A		
IOM	článku I bod 10 [§ 16 ods. 3]
V § 16 ods. 3 písm. c) odporúčame zmeniť text nasledovne: „c) doklad preukazujúci zdravotné poistenie,“ Odôvodnenie: Osoby so schengenským vízom na účel sezónneho zamestnania sa stanú po nástupe do zamestnania povinne verejne zdravotne poistenými osobami, čím budú automaticky napĺňať definíciu zdravotného poistenia v zmysle § 123. V čase podania žiadosti o schengenské vízum však takéto potvrdenie nebudú vedieť prakticky predložiť. Navrhujeme preto flexibilnejšiu úpravu, ktorá štátnym príslušníkom tretích krajín umožní napríklad predložiť doklad o cestovnom zdravotnom postení v súlade s článkom 15 Nariadenia č. 810/2009 do dňa nástupu do zamestnania. 	O	A		
IOM	článku I bod 10 [§ 16 ods. 4]
V § 16 ods. 4 navrhujeme na začiatku vety doplniť text: „Na základe dokladov podľa ods. 3...“ Odôvodnenie: Navrhované doplnenie zosúlaďuje text s čl. 5 ods. 3 Smernice 2014/36/EÚ. 	O	A		
IOM	článku I bod 10 [§ 16 ods. 4]
V § 16 ods. 4 navrhujeme na začiatku vety doplniť text: „Na základe dokladov podľa ods. 3...“ Odôvodnenie: Navrhované doplnenie zosúlaďuje text s čl. 5 ods. 3 Smernice 2014/36/EÚ. 	O	A		
IOM	článku III [§ 2 ods. 2 a § 34 ods. 1]
V § 2 ods. 2 sa za slovo „príslušníci“ dopĺňa text: „,cudzinci s trvalým pobytom1 alebo prechodným pobytom2 na území Slovenskej republiky,“ Poznámky pod čiarou k odkazom 1) a 2) znejú: „1) § 42 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 2) §21 až 30 a § 37 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ V § 34 ods. 1 sa dopĺňa druhá veta, ktorá znie: „Príslušným úradom pre cudzinca s prechodným pobytom je úrad, v ktorého územnom obvode má udelený pobyt.“ Odôvodnenie: Navrhované znenie reaguje na praktické problémy štátnych príslušníkov tretích krajín s udeleným trvalým alebo prechodným pobytom na území SR, ktorých úrady práce často odmietajú zaradiť do evidencie uchádzačov o zamestnanie z dôvodu, že zákon napr. v článku 34 ods. 1 používa pojem občan, ktorý je pracovníkmi úradov práce vykladaný príliš reštriktívne. Dochádza tak k situáciám, kedy štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú rodinní príslušníci občanov EÚ bývajú do evidencie zaraďovaní, ale štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú rodinní príslušníci občanov SR nie. Prakticky tak rodinní príslušníci slovenských občanov dochádzajú o možnosť čerpania dávky v nezamestnanosti (napriek splneniu ostatných podmienok na priznanie dávky) práve z dôvodu, že ich úrady práce odmietajú zaevidovať ako uchádzačov o zamestnanie. Obdobnú situáciu rieši navrhované znenie v prípadoch štátnych príslušníkov tretích krajín s prechodným pobytom, ktorí v prípade straty zamestnania nemôžu byť do evidenciu uchádzačov o zamestnanie zaevidovaní. 	Z	ČA	Akceptované v časti týkajúcej sa štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú na území SR udelený dlhodobý pobyt a ktorí bezprostredne pred zaradením do evidencie uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny vykonávali zárobkovú činnosť.	
IOM	článku I
V § 32 ods. 14 navrhujeme nahradiť slová „do troch mesiacov“ slovami „do šiestich mesiacov“. Odôvodnenie: Trojmesačná lehota, v ktorej môže rodinný príslušník azylanta podať žiadosť o prechodný pobyt za účelom zlúčenia rodiny je veľmi krátka. Prax ukázala, že v tak krátkej lehote je prakticky nemožné pre osobu, ktorej bol práve udelený azyl, reálne zabezpečiť podmienky na to, aby s k nemu mohli pripojiť jeho rodinní príslušníci. Navrhujeme preto predĺženie lehoty na šesť mesiacov. 	Z	N	Rodinný príslušník azylanta môže požiadať o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny kedykoľvek, ale iba v prípade, že tak urobí do troch mesiacov od udelenia azylu, predloží k žiadosti len platný cestovný doklad a doklad potvrdzujúci príbuzenský vzťah. Možnosť požiadať o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny podľa zákona o pobyte cudzincov pôsobí subsidiárne k udeleniu azylu na účel zlúčenia rodiny podľa zákona o azyle. Rodinní príslušníci azylanta spravidla žiadajú o udelenie azylu na účel zlúčenia rodiny, ale v prípadoch, ak by nemohli alebo nechceli získať postavenie azylanta, môžu požiadať o udelenie prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny. Takýmto žiadateľom sa udelí pre vstup na územie SR národné vízum. Smernica Rady 2003/86/ES o práve na zlúčenie rodiny ustanovuje, že členské štáty môžu požadovať od utečenca, aby splnil podmienky uvedené v článku 7 ods. 1, ak sa žiadosť o zlúčenie rodiny nepodá v lehote troch mesiacov od priznania postavenia utečenca. Smernica neumožňuje túto lehotu predĺžiť.	
IOM	článku I [§ 33 ods. 8]
V § 33 ods. 8 sa vkladá nové písmeno b), ktoré znie: „b) štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 23“ Doterajšie písmená a) až d) sa označujú ako písmená c) až f) V novom písm. d) vypustiť slová „ alebo pracuje“ v novom písm. e) vypustiť slovo alebo pracuje. Nové písm. f) znie: „manžel štátneho príslušníka tretej krajiny uvedeného v písmene b), d) alebo písmene e) alebo dieťa mladšie ako 18 rokov štátneho príslušníka tretej krajiny uvedeného v písmene b), d) alebo písmene e) Odôvodnenie: Navrhované znenie pružnejšie reaguje na situáciu na trhu práce a požiadavky zamestnávateľov, ktorí narážajú na problém nedostatku pracovnej sily v rôznych odvetviach (kvalifikovaní aj nekvalifikovaní zamestnanci). Je preto potrebné skrátiť lehotu na udelenie prechodného pobytu na 30 dní, aby proces spojený s nahlasovaním voľného pracovného miesta netrval neúmerne dlho. 	Z	ČA	Na základe pripomienky iných subjektov bola zvýhodnená skupina podnikateľov, ktorých podnikateľský zámer na základe posúdenia Ministerstva hospodárstva SR slúži na realizáciu inovatívneho projektu.	
IOM	článku I bod 44 [§ 36 ods. 1]
V § 36 sa odsek 1 písm. h), ktoré znie: „ h) štátny príslušník tretej krajiny vykonáva inú činnosť, než na akú mu bol udelený prechodný pobyt, ak § 20 ods. 3, § 24 ods. 3, § 26 ods. 1, § 27 ods. 6, § 29 ods. 3, § 30 ods. 3, § 126 ods. 2 alebo osobitný predpis neustanovujú inak.“. Odôvodnenie: Navrhované znenie rieši situácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú oprávnení pracovať aj na inom type prechodného pobytu ako je zamestnanie, napr. akreditovaní novinári na prechodnom pobyte podľa § 25 ods. 1 písm. i) a situáciu osôb na prechodnom pobyte podľa § 29, pri ktorých nie je vôbec zrejmé, na „akú činnosť“ bol pobyt udelený. 	Z	ČA	Do ustanovenia bude doplnený aj § 125 ods. 1.	
IOM	článku I bod 44 [§ 36 ods. 1]
V § 36 sa odsek 1 písm. h), ktoré znie: „ h) štátny príslušník tretej krajiny vykonáva inú činnosť, než na akú mu bol udelený prechodný pobyt, ak § 20 ods. 3, § 24 ods. 3, § 26 ods. 1, § 27 ods. 6, § 29 ods. 3, § 30 ods. 3, § 126 ods. 2 alebo osobitný predpis neustanovujú inak.“. Odôvodnenie: Navrhované znenie rieši situácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú oprávnení pracovať aj na inom type prechodného pobytu ako je zamestnanie, napr. akreditovaní novinári na prechodnom pobyte podľa § 25 ods. 1 písm. i) a situáciu osôb na prechodnom pobyte podľa § 29, pri ktorých nie je vôbec zrejmé, na „akú činnosť“ bol pobyt udelený. 	Z	ČA	Do ustanovenia bude doplnený aj § 125 ods. 1.	
IOM	článku I [§ 44 ods. 1]
V § 44 ods.1 veta prvá sa za slová „na zastupiteľskom úrade“ vkladá text „akreditovanom pre štát, ktorý mu vydal cestovný doklad, alebo na zastupiteľskom úrade akreditovanom pre štát, v ktorom má bydlisko. Ak nie je takýto zastupiteľský úrad alebo v prípadoch hodných osobitného zreteľa určí ministerstvo zahraničných vecí po dohode s ministerstvom vnútra iný zastupiteľský úrad, na ktorom štátny príslušník tretej krajiny podá žiadosť o udelenie trvalého pobytu na 5 rokov.“ Odôvodnenie: Zákon v platnom znení nešpecifikuje zastupiteľský úrad, na ktorom môže cudzinec podať žiadosť o trvalý pobyt, čo spôsobuje problémy v praxi. Navrhované doplnenie tohto ustanovenia špecifikuje príslušný zastupiteľský úrad tak isto, ako je to v prípade prechodného pobytu. 	O	N	Žiadateľ o trvalý pobyt môže podať žiadosť na ktoromkoľvek zastupiteľskom úrade, čo je pre neho priaznivejšia úprava. Akceptovaním pripomienky by sa táto možnosť značne zúžila.	
IOM	článku I [§ 58 ods. 2 písm. b)]
V § 58 ods.2 písm. b) sa vypúšťa text za bodkočiarkou. Odôvodnenie: Navrhujeme vypustiť ustanovenie, ktoré podmieňuje udelenie tolerovaného pobytu z dôvodu rešpektovania súkromného a rodinného života štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorým je možné udeliť prechodný pobyt za účelom zlúčenia a rodiny alebo trvalý pobyt na 5 rokov tým, že žiadateľ nie je držiteľom platného cestovného dokladu. V praxi sa podmienka nedržania platného cestovného dokladu ukázala ako problematická v prípade tých žiadateľov, ktorí si nemôžu z objektívnych dôvodov zaobstarať doklady potrebné pre podanie žiadosti o trvalý alebo prechodný pobyt. Týmto žiadateľom potom nemôže byť udelený v zásade žiadny druh pobytu, napriek tomu, že si to vyžaduje rešpektovanie ich súkromného života. 	Z	ČA	Do § 121 bola doplnená výnimka zo splnenia podmienok vo vzťahu k nemožnosti získania superlegalizácie registra trestov.	
IOM	článku I [§ 64 ods.2]
V § 64 ods.2 navrhuje za slovo „nahlásiť“ doplniť text „písomne alebo elektronicky“. 	O	N	Možnosť elektronického hlásenia pobytu je zatiaľ zavedená iba pre ubytovateľa.	
IOM	článku I [§ 69 ods. 2]
V § 69 ods.2 navrhuje za slovo „nahlásiť“ doplniť text „písomne alebo elektronicky“. Odôvodnenie: Takto špecifikovaný spôsob hlásenia pobytu by bol totožný s oznamovacími povinnosťami FO a PO v § 115. Odstránili by sa pochybnosti štátnych príslušníkov tretích krajín, či je nutné hlásenie pobytu robiť osobne alebo či je postačujúce písomné hlásenie. V neposlednom rade by sa znížil počet stránok na oddeleniach cudzineckej polície. 	O	N	Možnosť elektronického hlásenia pobytu je zatiaľ zavedená iba pre ubytovateľa.	
IOM	článku I [§ 74 ods. 1 písm. c)]
V § 74 ods. 1 písm. c) navrhujeme za slovo podľa doplniť text „ § 43 ods. 1 písm. e) a“. Odôvodnenie: Ide o obdobnú situáciu udeľovania trvalého pobytu, ako v prípadoch § 46 ods. 2 písm. c) a e). 	Z	N	Od pripomienky bolo upustené.	
Klub 500	k §19 ods. 10
Klub 500 navrhuje vypustenie časti „Ministerstvo vnútra určí dĺžku pobytu v overenom pozvaní na čas potrebný na splnenie účelu pobytu.“ Zdôvodnenie: Klub 500 má za to, že nie je úlohou (ani v možnostiach) ministerstva vnútra posudzovať a určovať, za aký dlhý čas sa má naplniť účel cesty deklarovaný v pozvaní. 	Z	ČA	Do § 19 ods. 10 bude vložené slovo „najmenej“; to znamená, že ministerstvo vnútra určí po individuálnom posúdení predložených dokladov dĺžku pobytu v overenom pozvaní najmenej na čas potrebný na splnenie účelu pobytu. 	
Klub 500	k celému zákonu 
1. k celému návrhu zákona: Klub 500 žiada o zjednotenie období, na ktoré je možné získať prechodný pobyt (za účelom zamestnania, vnútropodnikového presunu, pobytu stážistu, ...), ďalej modrú kartu, opakované vydania, ... na maximálne obdobie 5 rokov. Zdôvodnenie: Klub 500 má za to, že nie je dôvod k tomu, aby napríklad prechodné pobyty boli schvaľované na iné lehoty pre cudzích zamestnancov a vlastných zamestnancov v rámci vnútropodnikového presunu. Uvedeným návrhom dôjde k sprehľadneniu Zákona. 	Z	N	Obdobia, na ktoré je možné získať prechodný pobyt na účel zamestnania, sú regulované európskym právom. Napríklad dĺžka pobytu sezónneho pracovníka alebo stážistu v rámci vnútropodnikového presunu vyplýva z príslušných smerníc. V prípadoch národnej úpravy, kedy sa vyžaduje povolenie na zamestnanie, je obdobie získania prechodného pobytu na účel zamestnania ovplyvnené, okrem iného (pracovná zmluva a ďalšie doklady), situáciou na trhu práce a ochranou pracovného trhu. Rôznorodosť možností prechodného pobytu na účel zamestnania však poskytuje zamestnávateľom flexibilný nástroj pri zamestnávaní štátnych príslušníkov tretích štátov.	
Klub 500	k celému zákonu 
1. všeobecne k návrhu Zákona: Klub 500 navrhuje, aby do návrhu Zákona bola ustanovená povinnosť pre orgány štátnej správy informovať o priebehu vybavovania žiadostí tak žiadateľa, ako aj budúceho zamestnávateľa, napríklad ustanovením písomného súhlasu v žiadosti. Zdôvodnenie: Klub 500 má za to, že je oprávnenou požiadavkou budúceho zamestnávateľa byť informovaný o priebehu vybavovania žiadosti jeho budúceho zamestnanca, nakoľko mu z tohto procesu vyplývajú záväzky (napr. ubytovanie,...) 	Z	ČA	Do návrhu zákona bola doplnená povinnosť policajného útvaru informovať zamestnávateľa o meritórnom rozhodnutí, teda či bol alebo nebol udelený zamestnancovi prechodný pobyt.	
Klub 500	k celému zákonu 
k celému návrhu zákona: Klub 500 navrhuje zjednotenie oznamovacích/nahlasovacích lehôt v Zákone (napríklad §111, trojdňové a päťdňové lehoty). Zdôvodnenie: Uvedeným návrhom dôjde k sprehľadneniu Zákona. 	Z	N	Lehoty na oznámenie rôznych skutočností súvisiacich s pobytom sú trojdňové a päťdňové, pričom trojdňové lehoty sa spravidla viažu k splneniu povinností na začiatku alebo pri skončení pobytu, kedy policajný útvar potrebuje čo najskôr informáciu o tom, že cudzinec je už na území SR alebo že mu zanikol účel pobytu (povinnosť vycestovať) a päťdňové k splneniu povinností v priebehu pobytu, napr. zmena miesta pobytu alebo zmena údajov v osobných dokladoch. Zjednotenie oznamovacích lehôt by teda prichádzalo do úvahy iba skrátením päťdňových lehôt na trojdňové, čo pri cudzincoch, ktorí už sú do určitej miery etablovaní na našom území, nie je dôvodné.	
Klub 500	k §41
Klub 500 navrhuje sprísnenie lehoty na odňatie modrej karty na 30 dní po skončení pracovného pomeru. 	Z	N	Od tejto pripomienky bolo zo strany pripomienkujúceho upustené. 	
Klub 500	k §23 ods. 3.
Klub 500 navrhuje upraviť lehoty na udelenie prechodného pobytu na „čas uzatvorený v pracovnej zmluve“ Zdôvodnenie: Tým, že pracovná zmluva je k žiadosti predkladaná máme za to, že z hľadiska jednoznačnosti je vhodné upraviť prechodný pobyt na čas v nej deklarovaný. 	Z	N	Prechodný pobyt na účel zamestnania je možné udeliť na predpokladaný čas zamestnania. Policajný útvar udelí takýto pobyt na čas, na ktorý úrad práce, sociálnych vecí a rodiny vydá povolenie na zamestnanie alebo potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, kde okrem iného prihliada na situáciu na trhu práce. Ako vyplýva už z názvu pobytu, ide o pobyt prechodný, teda dočasný a zamestnanec môže požiadať o jeho obnovenie. Po splnení zákonných podmienok si môže zamestnanec po piatich rokoch požiadať o udelenie dlhodobého pobytu, ktorý sa udeľuje na neobmedzený čas. Udelenie takéhoto pobytu predpokladá určitú integráciu cudzinca do spoločnosti. 	
Klub 500	všeobecne k návrhu Zákona
Klub 500 navrhuje upraviť podmienky / záväzky budúceho zamestnávateľa tak, aby neobsahovali povinnosti ako napríklad zostatky na finančných účtoch, povinnosti úhrady nešpecifikovaných nákladov súvisiacich s pobytom a vycestovaním, nakoľko sa budúci zamestnávateľ zaväzuje vyplácať mesačnú mzdu, ktorá bude pokrývať všetky výdavky cudzinca. 	Z	N	Klub 500 namietal vo vzťahu k pozvaniu overenému policajným útvarom v prípadoch, keď zamestnávateľ potrebuje potenciálneho zamestnanca pozvať na Slovensko z dôvodu predbežného pohovoru. Na rozporovom konaní bolo vysvetlené, že pozvanie je podporný doklad, ktorý slúži zastupiteľskému úradu na rozhodovanie v konaní o udelení schengenského víza. V prípade, ak konzul vyžiada v konaní o udelenie víza pozvanie overené policajným útvarom, pozývajúci sa v pozvaní zaväzuje, že uhradí všetky náklady spojené s pobytom a vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny. V takom prípade musí preukázať schopnosť splnenia záväzku, a to vrátane finančného zabezpečenia. Udeľovanie víz patrí do kompetencie Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR. Konzulárny pracovník nemusí vždy vyžiadať k žiadosti o vízum pozvanie overené policajným útvarom, v niektorých prípadoch, napr. pri obchodných kontaktoch, postačuje spravidla aj pozvanie napísané firmou. Pozvanie overené policajným útvarom by si mal konzulárny pracovník vyžiadať, napr. ak má pochybnosti, že účel pobytu deklarovaný v pozvaní nezodpovedá skutočnému účelu cesty alebo má dôvodné podozrenie, že pozývaný cudzinec predstavuje bezpečnostné riziko. 	
Klub 500	k §19 ods. 8
Klub 500 navrhuje upraviť znenie nasledovne: „(8) Zabezpečenie ubytovania pozývajúca osoba preukáže potvrdením ubytovacieho zariadenia o rezervovaní ubytovania, alebo čestným vyhlásením vlastníka nehnuteľnosti o poskytnutí ubytovania alebo čestným vyhlásením užívateľa nehnuteľnosti o poskytnutí ubytovania, ak je na to oprávnený.“ Zdôvodnenie: Z pohľadu Klubu 500 návrh predkladateľa je nejasný a duplicitný. Navrhuje sa upraviť možnosť dokladovania rezervácie ubytovania a odstránenie duplicity vložením „alebo“ v prípadoch čestného vyhlásenia. 	Z	N	Navrhované ustanovenie je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, podľa ktorých sa vylučovacia spojka „alebo“ kladie sa medzi posledné dve alternatívy, ak právne následky alebo podmienky môžu, ale nemusia nastať spoločne. 	
Klub 500	k celému zákonu 
Klub 500 navrhuje zjednotenie formulácií pracovná zmluva a písomný prísľub (napr. §38). 	Z	N	Zjednotenie týchto pojmov nie je možné, nakoľko možnosť doloženia písomného prísľubu zamestnávateľa namiesto pracovnej zmluvy vyplýva z práva Európskej únie. Nahradenie písomného prísľubu zamestnávateľa pracovnou zmluvou by bolo nad rámec smerníc a zamestnávatelia by boli oproti súčasnej právnej úprave v nevýhodnejšom postavení.	
Klub 500	k §37 ods. 3 Definícia pojmov
Klub 500 navrhuje zmenu definície tak, aby obsahovala určenie nedostatkovosti disponibilnej pracovnej sily v jednotlivých odboroch. (preukázanie nemožnosťou obsadiť pracovné miesto – úrad práce – 1mesiac) Zdôvodnenie: Z pohľadu Klubu 500 je definícia vysokokvalifikovanej pracovnej sily absolútne nepostačujúca, nakoľko jej definíciu spĺňajú v súčasnosti všetci absolventi humanitných vysokých škôl na Slovensku, ktorí sú v praxi nepoužiteľní! 	Z	N	Definícia vysokokvalifikovaného zamestnania vyplýva zo smernice Rady 2009/50/ES o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania. Táto smernica je v súčasnej dobe v procese jej prepracovania. Cieľom nového návrhu je zatraktívnenie Európskej únie pre vysoko kvalifikovaných pracovníkov prostredníctvom harmonizovaného prístupu s efektívnejšími a transparentnejšími podmienkami, procedúrami a poskytnutými právami.	
Klub 500	k celému zákonu 
Klub 500 žiada o vypustenie všetkých ustanovení/zmienok stanovujúcich rozdielne podmienky pre „významného zahraničného investora v Slovenskej republike“ a nahradiť ich podmienkami pre zamestnávateľov, ktorí si plnia všetky povinnosti voči štátu a zamestnancom (nemajú nedoplatky, majú dobrú platobnú disciplínu, históriu,...) Zdôvodnenie: Klub 500 má za to, uvedené ustanovenie je diskriminačné voči domácim investorom, naviac zmienený Zákon o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov nerozlišuje medzi domácimi a zahraničnými investormi. Klub 500 navrhuje, aby „voľnejšie“ podmienky boli stanovené pre zamestnávateľov s dobrou platobnou disciplínou, históriou a splnenými povinnosťami voči štátu. 	Z	N	Navrhnuté riešenie nie je možné realizovať touto novelou zákona o pobyte cudzincov. Problematika si vyžaduje širšiu diskusiu zainteresovaných subjektov ako aj spoluprácu s Ministerstvom hospodárstva SR. Riešením tohto problému v budúcnosti by mohla byť nová (všeobecnejšia) definícia zamestnávateľa, ktorého zamestnanci by mohli byť zvýhodnení v procese udeľovania prechodného pobytu. 	
Klub 500	k celému návrhu zákona:
Klub 500 žiada o vypustenie všetkých ustanovení/zmienok určujúcich výšku minimálnej mzdy, ktorú by mal zamestnávateľ cudzincovi garantovať. Zdôvodnenie: Klub 500 má za to, že v Slovenskej republike platia ustanovenia Zákonníka práce, ktoré sa vzťahujú na cudzincov v prípade udelenia povolenia na pobyt. Máme za to, že stanovovanie výšky mzdy na úrovni jeden a pol násobku priemernej mzdy je neprimerané a považujeme ho za neprípustný zásah do zmluvnej slobody. 	Z	N	Podľa súčasnej právnej úpravy je výška dohodnutej mesačnej mzdy ustanovená iba v § 38 ods. 6 písm. c) a vzťahuje sa výlučne na vydanie modrej karty (vysokokvalifikované zamestnanie). Ide o najmenej 1,5-násobok priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v príslušnom odvetví zverejnenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o vydanie modrej karty. Takáto úprava vyplýva zo smernice Rady 2009/50/ES o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania, pričom cieľom tejto smernice je iba vymedziť podmienky vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania v rámci systému modrých kariet EÚ vrátane kritérií oprávnenosti týkajúcich sa mzdového prahu. Jediným účelom tohto mzdového prahu je pomôcť ustanoviť rozsah pôsobnosti modrej karty EÚ a nie stanoviť platy.	
Klub 500	všeobecne
Klub žiada predkladateľa vypracovať analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie v zmysle Jednotnej metodiky, nakoľko sú z pohľadu Klubu 500 splnené predpoklady.	Z	A		
Klub 500	všeobecne k zákonu 
všeobecne k návrhu Zákona: Klub 500 má za to, že by bolo vhodné zlúčiť ustanovenia o prechodnom pobyte za účelom zamestnania a prechodnom pobyte modrá karta. Zdôvodnenie: Máme za to, že z pohľadu zamestnávateľov a ich snahy o získanie kvalifikovanej pracovnej sily z kategórie VŠ, alebo SŠ by toto prispelo k sprehľadneniu zákona. Z pohľadu zamestnávateľov je na Slovensku akútny nedostatok vysokoškolsky kvalifikovanej pracovnej sily technicky a prírodovedne vzdelanej, ako aj akútny nedostatok kvalifikovanej odbornej stredoškolskej pracovnej sily. 	Z	N	Zlúčenie prechodného pobytu na účel zamestnania a na účel modrej karty nie je možné. Špecifiká týchto pobytov vyplývajú z príslušných európskych smerníc. 	
Klub 500	všeobecne k zákonu 
všeobecne k návrhu Zákona: Klub 500 žiada upraviť všetky lehoty v Zákone tak, aby celková lehota na získanie finálneho rozhodnutia nepresiahla 30 dní od podania žiadosti cudzincom (napríklad aj prenesením povinnosti dokladovať nemožnosť získania domáceho zamestnanca potvrdením Úradu práce nie dožiadaním polície, ale doložením/súčinnosťou budúceho zamestnávateľa. 	Z	ČA	V súčasnosti nie je možné u všetkých žiadateľov skrátenie lehoty. Návrhom zákona sa však ďalej rozširuj okruh prípadov (centrum strategických služieb, inovatívne projekty), keď je policajný útvar povinný rozhodnúť o pobyte v skrátenej lehote. Taktiež sa do budúcna nebránime ďalšiemu rozširovaniu obdobných prípadov, ak sa preukážu ako opodstatnené. Zároveň úrad hraničnej a cudzineckej polície vykoná hĺbkovú analýzu dĺžky jednotlivých konaní a na základe tejto analýzy sa tiež posúdi možnosť skrátenia lehôt.	
MDVaRRSR	čl. I bod 85
Navrhované ustanovenie písmena d) v § 113 ukladá poskytovateľom ubytovania, ktorí sa rozhodli doručiť policajnému útvaru tlačivo o hlásení pobytu cudzinca elektronicky, povinnosť archivácie predmetného dokumentu po dobu dvoch rokov. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť by elektronizácia pri súčasnom zachovaní povinnosti ubytovateľa archivovať predmetné údaje neodľahčila ubytovateľovi pôvodnú administratívu, a preto navrhujeme, aby sa elektronické nahlasovanie nepodmieňovalo archivačnou povinnosťou, a odporúčame písmeno d) vypustiť.	O	A		
MDVaRRSR	čl. I úvodná veta
Odporúčame doplniť zákon č. 125/2016 Z. z., ktorým bol predmetný zákon novelizovaný.	O	A		
MDVaRRSR	čl. I body 19 a 20
V čl. I odporúčame body 19 a 20 spojiť do jedného novelizačného bodu.	O	A		
MDVaRRSR	čl. I bod 95
V čl. I v bode 95 odporúčame v § 131d ods. 2 slová „tejto novely“ nahradiť slovami „tohto zákona“. 	O	A		
MFSR	Všeobecne
Beriem na vedomie, že návrh nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy a bude mať pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti. 	O	A		
MFSR	Všeobecne
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napríklad v čl. I úvodnú vetu zosúladiť s bodom 28.1 prílohy LPV a doplniť zákon č. 125/2016 Z. z., v čl. I bod 30 a v čl. III body 4 a 30 zosúladiť s bodom 38 prílohy LPV, v čl. I bode 23 § 23 ods. 9 písm. d), za účelom spresnenia, pred slovo „nemá“ vložiť slová „štátny príslušník tretej krajiny“, v bode 33 § 32 ods. 16 slová „dokladom o tom, že“ z písmen a) až d) uviesť v úvodnej vete, bod 51 § 64 ods. 3 zosúladiť s bodom 55 Prílohy LPV, v bode 56 slová „V § 68 ods. 5 a ods. 7“ nahradiť slovami „V § 68 ods. 5 a 7“, rovnako v bode 87 § 115 ods. 12 písm. b) slová „ v § 23 ods. 7 až ods. 9“ nahradiť slovami „v § 23 ods. 7 až 9“, v bode 66 § 77 ods.1 za slová „ods. 1“ doplniť slová „tretej vete“; v čl. III bode 18 § 22 ods. 4 slovo „doklad“ z písmen a) až c) uviesť v úvodnej vete] a s prílohou č. 2 LPV [napr. v doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) slová „Európskych spoločenstiev“ nahradiť slovami „Európskej únie“].	O	ČA	V čl. I bod 30 a v čl. III body 4 a 30 sú v súlade s bodom 39.3. prílohy č. 1 LPV. V čl. III boe 33 považujeme za vhodnejšie ponechať slovo „doklad“ v každom písmene, aby nevznikali pochybnosti, že nemusí ísť o jeden doklad, ktorý preukazuje všetky tri skutočnosti.	
MFSR	Všeobecne
V čl. I novele zákona č. 404/2011 Z. z. žiadam doplniť aj úpravu tzv. investičného rezidenčného programu, ktorý navrhujem ustáliť na základe rokovania zástupcov rezortov Ministerstva vnútra SR a Ministerstva financií SR.	O	ČA	Ministerstvo vnútra zváži, či je potrebná osobitná úprava v zákone o pobyte cudzincov alebo postačí súčasná právna úprava v § 43 ods. 1 písm. e) – ak je to v záujme Slovenskej republiky.	
MHSR	
1. Odporúčame predkladateľovi zlepšiť informovanosť žiadateľov o prechodný pobyt za účelom podnikania a to formou sprehľadnenia údajov na webovom sídle a vytvorenia telefonickej podpory v slovenskom a anglickom jazyku. Zdôvodnenie: Daná problematika je ťažko zrozumiteľná a dostupná pre príslušníkov tretích krajín. Komplexné informácie na všetkých relevantných miestach by im uľahčili získavanie informácií o správnom postupe. Okrem webového sídla Ministerstva vnútra SR považujeme za relevantné miesta aj webové sídlo Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR a zastupiteľské úrady v zahraničí. Odporúčame taktiež zriadiť telefonické centrum, ktoré by poskytovalo informácie v slovenskom a anglickom jazyku. 	O	N	Už v súčasnej dobe sú na stránke ministerstva zahraničných vecí a na stránke ministerstva vnútra potrebné informácie, ktoré sú priebežne aktualizované. Okrem informácií sú na stránke www.minv.sk aj telefonické kontakty na jednotlivé oddelenia cudzineckej polície, kde je vždy anglicky hovoriaci pracovník, ktorý poskytuje bližšie informácie, príp. vysvetlenia.	
MHSR	
1. Pripomienka k procesu prijímania žiadostí: Žiadame o prehodnotenie spôsobu doručovania žiadostí zo zastupiteľstva v krajine žiadateľa na cudzineckú políciu. Odôvodnenie: Žiadosti sa posielajú diplomatickou poštou, pričom dochádza až k trojmesačnému sklzu od podania do doručenia na cudzineckú políciu. Preto navrhujeme umožniť aj doručovanie kuriérskou poštou s tým, že žiadateľ bude znášať poštové náklady. 	Z	ČA	Nejde o problém, ktorý je potrebné legislatívne riešiť. Prípadnú zmenu spôsobu doručovania žiadostí je potrebné technicky riešiť s Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí SR; ministerstvo vnútra bude akceptovať dohodnutý spôsob doručenia. V súvislosti s doručovaním už prebehli rokovania s ministerstvom zahraničných vecí, kde bolo zatiaľ vo vymedzených prípadoch dohodnuté doručovanie cez kuriérsku službu. 	
MHSR	
1. V § 33 ods. 8 žiadame doplniť písmeno v znení: „ g) štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorého podnikateľská činnosť je posudzovaná podľa § 33 ods. 2 písm. b)“. Zdôvodnenie: Za účelom podpory inovácií a inovatívnych projektov navrhujeme zaviesť možnosť zrýchleného procesu vybavovania žiadostí štátnych príslušníkov tretích krajín v prípade, ak pôjde o podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. 	Z	A		
MHSR	
1. V § 33 žiadame odsek 2 nahradiť týmto znením: „Policajný útvar pri posudzovaní podnikateľského zámeru, ktorý štátny príslušník tretej krajiny predložil podľa § 32 ods. 5 písm. a), si vyžiada stanovisko od Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, či podnikateľská činnosť štátneho príslušníka tretej krajiny je: a) prínosom pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky alebo b) prínosom pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky a podľa predloženého podnikateľského zámeru bude slúžiť na realizáciu inovatívneho projektu.“ Zdôvodnenie: Za účelom podpory inovácií a prilákania inovatívnych projektov navrhujeme zaviesť aj kategóriu - podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. 	Z	A		
MHSR	
1. V § 34 ods. 7 žiadame za slová „..., je povinný preukázať zisk po zdanení vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období.“ doplniť slová „V prípade, že ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o obnovenie prechodného pobytu podľa § 22 ods. 1 písm. b) a ktorého podnikateľský zámer bol posudzovaný podľa § 33 ods. 2 písm. b) je povinný preukázať zisk po zdanení obchodnej spoločnosti alebo družstva, v mene ktorých koná, za predchádzajúce zdaňovacie obdobie minimálne vo výške dvadsaťnásobku životného minima; ak nepodnikal celé predchádzajúce zdaňovacie obdobie, je povinný preukázať zisk po zdanení vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období.“. Zdôvodnenie: Za účelom podpory inovácií a inovatívnych projektov navrhujeme povinnosť preukazovať zisk po zdanení v nižších násobkoch životného minima v prípadoch, že ide o podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. Dôvodom pre nižšie hodnoty preukazovaného zisku po zdanení sú vo všeobecnosti vyššie investičné náklady inovatívnych projektov, ktoré bývajú alokované hlavne v prvých rokoch podnikania, čo znižuje dosiahnutie zisku po zdanení. 	Z	A		
MHSR	
1. V § 36 ods. 3 písm. a) žiadame predĺženie lehoty na 90 dní. Zdôvodnenie: Zamestnávateľ má povinnosť oznámiť voľné pracovné miesto 30 pracovných dní pred podaním žiadosti o povolenie na pobyt. Keďže proces posudzovania žiadosti o povolenie na pobyt cudzineckou políciou trvá rovnakú dobu prípadne dlhšie, navrhujeme predĺžiť lehotu na viac dní. 	Z	ČA	Lehota bola predĺžená na 60 dní.	
MHSR	
1. V § 37 ods. 2 žiadame nahradiť slová „na tri roky alebo ak je obdobie trvania pracovného pomeru kratšie ako tri roky“ slovami „na štyri roky alebo ak je obdobie trvania pracovného pomeru kratšie ako štyri roky“. Zdôvodnenie: Za účelom podpory vysokokvalifikovaného zamestnania navrhujeme predĺžiť obdobie udelenia modrej karty z troch rokov na štyri roky, čo je v súlade s bodom 2 čl. 7 smernice EU 2009/50/ES. 	Z	A		
MHSR	
1. V § 37 ods. 3 žiadame doplniť na konci odseku slová „, v prípade určitých konkrétnych profesií alebo odborov sa kvalifikácia preukazuje dokladom o ukončení stredoškolského vzdelania s maturitou.“ Odôvodnenie: Navrhujeme umožniť obsadiť niektoré špecifické profesie aj štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí majú stredoškolské vzdelanie, avšak majú adekvátnu prax pre danú profesiu. 	Z	N	Problematiku sa bude riešiť v rámci transpozície pripravovanej smernice, ktorá má meniť úpravu modrých kariet, a to v súčinnosti s Ministerstvom školstva SR. 	
MHSR	
1. V §32 ods. 7 písm. b) žiadame predkladateľa o nahradenie slova „stonásobku“ slovom „štyridsaťnásobku“. Zdôvodnenie: Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny vo výške stonásobku životného mimina je príliš obmedzujúce pre začínajúcich podnikateľov. Podľa nášho názoru postačuje suma o niečo vyššia ako je požadované minimálne základné imanie spoločnosti s ručením obmedzeným. 	Z	ČA	Návrh zákona však v § 34 ods. 15 počíta aj s prípadmi, ak obchodná spoločnosť alebo družstvo, v mene ktorých štátny príslušník tretej krajiny koná, nedosiahla v predchádzajúcom zdaňovacom období požadovaný zisk. Vzhľadom na to, že dôvody, pre ktoré nebolo možné dosiahnuť zisk môžu byť rôzne (investície, ale aj špekulatívne dôvody) Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky môže posúdiť prínos podnikateľskej činnosti obchodnej spoločnosti alebo družstva pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky a policajný útvar na základe tohto stanoviska môže obnoviť prechodný pobyt. V prípade inovatívnych projektov sa znižuje výška zisku na štyridsaťnásobok. 	
MHSR	
1. Žiadame o zosúladenie požiadaviek týkajúcich sa dôb uzavretia pracovného pomeru pri zamestnávaní cudzincov v zákone o pobyte cudzincov s požiadavkami podľa Zákonníka práce. Zdôvodnenie: Obnovenie povolenia na pobyt sa udeľuje každé 2 roky, kedy zamestnávateľ musí doložiť opätovne novú pracovnú zmluvu so skúšobnou dobou. Cudzinecká polícia neakceptuje pomer na dobu neurčitú. Táto požiadavka je v rozpore s §. 48 ods. 2 Zákonníka práce. 	Z	N	Cudzinecká polícia neposudzuje dĺžku, na ktorú má štátny príslušník tretej krajiny uzavretý pracovný pomer (pracovná zmluva). Dĺžka udeleného prechodného pobytu na účel zamestnania vyplýva z § 23 zákona č. 404/2011 Z. z. a zohľadňuje dobu, na ktorú bolo úradom práce vydané povolenie na zamestnanie alebo potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. Prípadné uzavretie pracovného pomeru na neurčitý čas nemá vplyv na maximálnu (obmedzenú) dĺžku doby ustanovenej zákonom, na ktorú môže úrad práce toto povolenie alebo potvrdenie vydať.	
MHSR	
1. Žiadame predkladateľa o doplnenie do §32 ods. 5 písm. a) za slová „podnikateľského zámeru“ text „alebo podnikateľského zámeru za účelom realizácie inovatívneho projektu“ a za slová „v štruktúre a v požadovaných náležitostiach podľa „všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý vydá Ministerstvo hospodárstva SR“. Zdôvodnenie: V súčasnosti sa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov odvoláva na ustanovenie § 49 ods. 8 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na sprehľadnenie a doplnenie aj podnikateľského zámeru za účelom realizácie inovatívneho projektu navrhujeme vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý vydá Ministerstvo hospodárstva SR a bude zverejnený na webových sídlach Ministerstva vnútra SR a Ministerstva hospodárstva SR. 	Z	A		
MHSR	
1. Žiadame predkladateľa o predloženie materiálu na záverečné posúdenie Stálej pracovnej komisii Legislatívnej rady vlády na posudzovanie vplyvov. Zdôvodnenie: Podľa Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov má predkladateľ povinnosť uskutočniť konzultácie s dotknutými subjektmi, ak materiál predstavuje vplyvy na podnikateľské prostredie. 	Z	A		
MHSR	
1. Žiadame predkladateľa vypracovať analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie podľa Jednotnej metodiky. Pripomienka je zásadná. Zdôvodnenie: Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov ukladá povinnosť predkladateľovi vypracovať analýzu vybraných vplyvov v prípade, ak sú identifikované vplyvy. 	Z	A		
MHSR	k zákonu č. 5.2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
1. Žiadame v § 21 ods. 3 a 4 skrátiť lehotu z 30 pracovných dní na 20 pracovných dní. Zdôvodnenie: Pre zamestnávateľov je 30 pracovných dní neprijateľne dlhá lehota (40 kalendárnych dní), čo je najmä v prípade obnovy prechodného pobytu takmer polovica 90 dňovej lehoty na vydanie stanoviska cudzineckou políciou. Následne často hrozí situácia, že štátny príslušník tretej krajiny pracuje bez povolenia na prechodný pobyt za účelom zamestnania, pretože cudzinecká polícia nestihne rozhodnúť do dátumu platnosti predchádzajúceho povolenia na pobyt.	Z	ČA	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. V prípade tzv. modrých kariet (§ 21 ods. 3) bude lehota skrátená na 15 pracovných dní. Časový priestor na preskúmanie situácie na trhu práce vytvorený oznamovacou povinnosťou podľa § 21 ods. 4 je potrebné zachovať. Zákon o pobyte cudzincov vytvára dostatočný časový priestor na včasné podanie žiadosti o obnovu prechodného pobytu tak, aby boli dodržané zákonom ustanovené lehoty.	
MHSR	
1. Žiadame, aby bol návrh zákona doplnený o zachovanie práva na pobyt pre štátnych príslušníkov tretej krajiny podľa § 27 ods. 2 písm. b) c) d) s povolením na prechodný pobyt za účelom zlúčenia rodiny podľa § 27 po dosiahnutí 18 rokov veku tak, ako je to pri trvalom pobyte. Zdôvodnenie: Zbytočné zaťažovanie policajných útvarov aj štátnych príslušníkov tretej krajiny ďalšou administratívou, pričom tieto osoby väčšinou študujú a pri príchode za účelom štúdia sú znevýhodnení v prípade žiadosti o dlhodobý pobyt na území EU (účel štúdia - polovičný čas). 	Z	ČA	Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny bude môcť po dosiahnutí veku 18 rokov zotrvať na tomto druhu a účele pobytu na čas, na ktorý mu bol pobyt pôvodne udelený. Po dosiahnutí plnoletosti a uplynutí dĺžky prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny, bude musieť pre zotrvanie na území SR požiadať o iný pobyt na osobnom základe (štúdium, zamestnanie...).	
MHSR	
1. Žiadame, aby predkladateľ zapracoval do predloženého návrhu možnosť doloženia dokladu o ubytovaní až po povolení pobytu. Zdôvodnenie: Cudzinci sú zo zákona prinútení prenajímať si nehnuteľnosti a vynakladať nemalé finančné prostriedky, aj keď ešte nie je zrejmé, že o ich žiadosti bude rozhodnuté kladne. Podľa informácií z praxe ide o neefektívny nástroj a ktorý nesúvisí s pravdepodobnosťou hospodárskeho prínosu štátnych príslušníkov tretích krajín pre Slovenskú republiku. 	Z	N	Doklad o ubytovaní je potrebný k žiadosti o udelenie pobytu z dôvodu určenia príslušnosti policajného útvaru na konanie. Zmena kritérií na učenie príslušnosti by znamenala podstatný zásah do prebiehajúceho legislatívneho procesu a vyžaduje si aj organizačné zabezpečenie s prípadnými finančnými dopadmi, ktoré je potrebné najskôr dôsledne identifikovať. Ministerstvo vnútra však pri najbližších legislatívnych prácach na zmene právnej úpravy pobytu cudzincov (v súvislosti s ďalšími transpozičnými záväzkami) bude hľadať vhodné riešenie, ktoré by zjednodušilo dokladovanie ubytovania v rámci povoľovania pobytu na území SR.	
MHSR	
2. Odporúčame zníženie správneho poplatku za podanie žiadosti, či už o modrú kartu alebo o potvrdenie o možnosti obsadenia pracovného miesta. Odôvodnenie: Výška súčasného poplatku je napr. na úrovni priemerného mesačného platu na Ukrajine. Pre mnohých potenciálnych žiadateľov je to veľká prekážka.	Z	N	Problematika správnych poplatkov patrí do kompetencie Ministerstva financií SR. V prípade, ak sa Ministerstvo hospodárstva SR dohodne s Ministerstvom financií SR, ministerstvo vnútra nemá k zníženiu správnych poplatkov námietky; bude však potrebné vyčísliť dopad na verejné financie a vypracovať príslušnú analýzu vplyvov.	
MHSR	
3. Žiadame predkladateľa o zavedenie zrýchleného režimu pre žiadateľov o prechodný pobyt za účelom zamestnania, ktorí budú zamestnaní v IT sektore. Odôvodnenie: Ide prevažne o vysokokvalifikovaných uchádzačov o zamestnanie, ktorých je však na Slovensku a aj v iných krajinách málo. Niektoré okolité krajiny uplatňujú model skráteného režimu posudzovania tohto typu žiadostí. Slovensko by malo byť pri uchádzaní sa o kvalifikovanú pracovnú silu konkurencieschopným.	Z	N	Od pripomienky bolo ustúpené ako od zásadnej. Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Podľa súčasne platnej právnej úpravy je možné problematiku riešiť inštitútom modrých kariet. Ministerstvo vnútra však bude v spolupráci so zainteresovanými subjektmi hľadať vhodné formy zrýchleného režimu pre žiadateľov o prechodný pobyt  za účelom zamestnania v niektorých vybraných odvetviach (napr. IT sektor).	
MHSR	
4. Žiadame predkladateľa o prehodnotenie zavedenia jednoduchšieho modelu zamestnávania štátnych príslušníkov vybraných tretích krajín. Zdôvodnenie: Z dôvodu nedostatku pracovnej sily na obsadenie niektorých pracovných pozícií je možné zamestnať občanov niektorých vybraných krajín (napr. Ukrajina, Rusko, Bielorusko, Gruzínsko, Arménsko a Moldavsko) na dobu napr. 6 mesiacov počas nasledujúcich 12 mesiacov bez nutnosti získania pracovného povolenia za predpokladu, že majú písomné vyhlásenie zamestnávateľa registrovaného na príslušnom okresnom úrade práce a pracovnú zmluvu. Tento model využíva napr. Poľsko. 	Z	N	Od pripomienky bolo ustúpené ako od zásadnej. Nie je žiaduce zvýhodňovať v zákone generálne niektoré krajiny. Osobitné podmienky prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín môžu byť predmetom bilaterálnych medzinárodných zmlúv.	
MHSR	k zákonu č. 5.2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Odporúčame v § 23b, odsek 2 a 3 zjednotiť lehoty na nahlasovanie o nástupe do zamestnania a skončení zamestnania s lehotami týkajúcimi sa nahlásenia a odhlásenia zamestnanca do Sociálnej poisťovne, tak aby nedochádzalo k administratívnej duplicite. 	O	N	Pripomienka je nad rámec zákona a je nezrozumiteľná. Nahlásenie zamestnanca do Sociálnej poisťovne je zamestnávateľ povinný vykonať pred vznikom právneho vzťahu najneskôr pred začatím výkonu činnosti zamestnanca, informovanie podľa § 23b ods. 2 a 3 zákona č. 5/2004 Z. z. je zamestnávateľ povinný uskutočniť do siedmich dní od nástupu štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania resp. ak nenastúpil v dohodnutý deň do zamestnania. 	
MHSR	
Žiadame vypustiť Čl. III ods. 8, tzn. ponechať v §21a ods. 1 a § 21b ods. 1 Zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti slová „piatich pracovných“ a nenahrádzať ich slovami „15 pracovných“. Odôvodnenie: ide o lehotu, v ktorej ústredie resp. úrad potvrdí možnosť obsadenia voľného pracovného miesta na žiadosť útvaru Policajného zboru. Útvar PZ podáva žiadosť o toto potvrdenie až po doručení žiadosti o prechodný pobyt na účely zamestnania. Vzhľadom na to, že zamestnávatelia sú povinní najmenej 30 pracovných dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účely zamestnania písomne oznámiť ústrediu resp. úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku (podľa §21), ústredie resp. úrad vie, akých miest sa žiadosti útvaru PZ budú týkať v dostatočnom predstihu. Z tohto dôvodu nevidíme dôvod na predlžovanie lehoty. 	Z	A	Návrh predĺžiť lehotu na vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, ktoré obsahuje súhlas alebo nesúhlas s jeho obsadením, Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny a na vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré obsahuje súhlas alebo nesúhlas s jeho obsadením, úradom práce, sociálnych vecí a rodiny na 15 pracovných dní odo dňa doručenia žiadosti útvaru Policajného zboru vyplýva z aplikačnej praxe v súvislosti so zabezpečením dostatočného časového priestoru na vydávanie uvedených potvrdení. Navrhované predĺženie lehoty neovplyvňuje lehotu na vydanie modrej karty EÚ a udelenie jednotného povolenia na pobyt a zamestnanie, nakoľko táto plynie v rámci jedného správneho aktu.	
MKSR	čl. 1 bod 21
Odporúčame opraviť poznámky pod čiarou k odkazu 45a) a 45b) odvolaním sa na správne ustanovenia zákona .Poznámky pod čiarou k odkazu 45a) a 45b) znejú: "45a) § 21b ods.6 písm.c) zákona č. 5/2004 Z.z. v znení zákona č. .../2016Z.z.". a "45b) § 21b ods. 6 písm.b)zákona č. 5/2004 Z.z. v znení zákona č. .../2016Z.z." . Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	k čl. 1 bod 19 a 20
Odporúčame spojiť bod 19 a 20 do jedného bodu, pretože ide o novelu toho istého odseku. Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	čl.I bod 11
Odporúčame v odseku 6 vypustiť slová "aj v prípade" pre nadbytočnosť. Jazyková pripomienka.	O	N	V tomto prípade nejde o jazykový problém. Dôvody na zamietnutie žiadosti o udelenie schengenského víza sú primárne upravené Vízovým kódexom, ktorý je priamo aplikovateľný. Ustanovenie § 16 ods. 6 dopĺňa tieto dôvody o dôvody, ktoré ustanovuje príslušná smernica pri sezónnom zamestnaní, to znamená, že zastupiteľský úrad zamietne žiadosť o udelenie schengenského víza na účel sezónneho zamestnania nielen z dôvodov obsiahnutých vo Vízovom kódexe, ale aj z dôvodov v zákone o pobyte cudzincov. 	
MKSR	Čl. III bod 15 až 22
Odporúčame v záujme prehľadnosti § 22 nahradiť novým znením. Legislatívno-technická pripomienka.	O	N	Považujeme za vhodnejšie ponechať body 15 až 22 v navrhnutom znení kvôli prehľadnosti navrhovaných zmien a doplnení.	
MKSR	čl.1 bod 1 až 5
Odporúčame v záujme prehľadnosti nahradiť § 2 ods.1 novým znením. Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N	Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien nepovažujeme za potrebné uvádzať § 2, ktorý upravuje pojmy, v úplnom znení. 	
MKSR	čl. 1 bod 35 až 37
Odporúčame v záujme prehľadnosti znenie § 33 ods. 8 nahradiť novým znením. Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	k čl.1 bod 60
Odporúčame vypustiť slová " § 73 ods.16 " a následne slová "§ 70 ods. 10" sa nahrádzajú slovami "§ 70 ods.11" vložiť do bodu 65, ktorým sa novelizuje § 73 ods.16 . Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	Čl. I bod 16
Odporúčame zvážiť a prehodnotiť vhodnosť "čestného vyhlásenia" ako dokladu preukazujúceho zabezpečenie ubytovania. Poukazujeme najmä na skutočnosť, že vlastníkom nehnuteľnosti môže byť aj právnická osoba. Legislatívno-technická pripomienka.	O	N	Čestné vyhlásenie fyzickej osoby alebo právnickej osoby o poskytnutí ubytovania cudzincovi na území Slovenskej republiky je aj v súčasne platnom znení zákona o pobyte cudzincov. Takáto formulácia nespôsobuje v praxi žiadne problémy.	
MKSR	Čl. III
V úvodnej vete odporúčame na konci doplniť slová "zákon č. 389/2015 Z.z. a zákon č. 91/2016 Z.z.". Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	čl.1 úvodná veta
V úvodnej vete odporúčame doplniť na konci slová " zákon č.125/2016 Z.z.". Legislatívno technická pripomienka.	O	A		
MOSR	K čl. I
1. V čl. I žiadame za bod 65 vložiť nový bod 66, ktorý znie: „66. V § 76 ods. 6 sa za slovami „Slovenská informačná služba“ vypúšťa slovo „je“ a vkladajú slová „a Vojenské spravodajstvo sú“, slovo „oprávnená“ sa nahrádza slovom „oprávnené“ a za slová „Slovenskej informačnej službe“ sa vkladajú slová „a Vojenskému spravodajstvu“. 2. V čl. I žiadame za bod 78 vložiť nové body 79 a 80, ktoré znejú: „79. V § 108 ods. 4 prvej vete sa za slová „na hraničnom priechode“ vkladá čiarka a slová „alebo Slovenskej informačnej služby“ sa nahrádzajú slovami „na žiadosť Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva“. 80. V § 108 ods. 6 sa za slová „Slovenskej informačnej službe“ vkladajú slová „alebo Vojenskému spravodajstvu“.“ 3. V čl. I žiadame za bod 91 vložiť nový bod 92, ktorý znie: „92. V § 125 ods. 6 sa na konci pripája táto veta: „Policajný útvar je oprávnený vyžiadať si takéto vyjadrenie aj od Vojenského spravodajstva, ktoré svoje vyjadrenie zašle policajnému útvaru do desiatich dní od doručenia žiadosti o vyjadrenie.“.“ Doterajšie body 66 až 96 sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Dôvodom doplnenia ustanovení zákona o predmetné oprávnenia Vojenského spravodajstva je zabezpečiť, aby Vojenské spravodajstvo mohlo aplikovať zákonom stanovené úlohy, ku ktorých rozšíreniu došlo na základe poslednej novely zákona č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve, ktorou je zákon č. 444/2015 Z. z. Touto novelou boli úlohy Vojenského spravodajstva doplnené okrem iného aj o získavanie, sústreďovanie a vyhodnocovanie informácií zameraných na nelegálnu medzinárodnú prepravu osôb, politický alebo náboženský extrémizmus, financovanie alebo podporovanie terorizmu, organizovanú trestnú činnosť a trestnú činnosť proti obrane Slovenskej republiky. Rozšírenie navrhovaných oprávnení Vojenského spravodajstva prispeje k tomu, aby Vojenské spravodajstvo pri plnení zákonom vymedzených úloh disponovalo potrebnými a relevantnými informáciami. Dôvodom na doplnenie uvedených ustanovení zákona je okrem vyššie uvedeného aj zabezpečiť, aby Vojenské spravodajstvo bolo oprávnené spolupodieľať sa na ochrane vonkajších hraníc Schengenského priestoru a v prípade potreby poskytovať policajnému útvaru informácie využiteľné pri posudzovaní žiadosti štátnych príslušníkov tretích krajín o udelenie prechodného alebo trvalého pobytu. Túto pripomienku považuje Ministerstvo obrany SR za zásadnú.	Z	A		
MOSR	K čl. IV úvodnej vete
Odporúčame v úvodnej vete doplniť zákon č. 351/2015 Z. z., ktorým sa v čl. IV novelizuje zákon č. 125/2006 Z. z.	O	N	Zákon č. 351/2015 Z. z. je v úvodnej vete už uvedený.	
MOSR	K čl. IV bodu 1
V § 6 ods. 1 odporúčame upraviť označenie novelizovaného písmena v nadväznosti na zákon č. 351/2016 Z. z. o cezhraničnej spolupráci pri vysielaní zamestnancov na výkon prác pri poskytovaní služieb a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od 18. 6. 2016, ktorým sa v § 6 dopĺňa nové písmeno m). 	O	N	N - Návrh zákona zohľadňuje zákon č. 351/2015 Z. z. (účinný od 18.6.2016). Úprava sa navrhuje vykonať v súčasnom písmene q), ktoré sa po vložení nového písmena m) (zákon č. 351/2015 Z. z.) bude označovať ako písmeno r).	
MPRVSR	názvu predkladaného materiálu
Odporúčame v slove "zákona" vypustiť písmeno a. To platí pre celý predkladaný materiál.	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bodu 5 
Odporúčame v čl. III znenie bodu 5 nahradiť znením: „5. V § 21 ods. 4 sa slová „ods. 4“ nahrádzajú slovami „ods. 5“ a na konci sa pripája táto veta: „Pri obnovení prechodného pobytu na účel zamestnania je zamestnávateľ povinný splniť povinnosť podľa prvej vety najmenej 30 pracovných dní pred podaním žiadosti o obnovenie prechodného pobytu a pri obnovení prechodného pobytu na účel sezónneho zamestnania najmenej 15 pracovných dní pred podaním žiadosti o obnovenie prechodného pobytu.“.“. Odôvodnenie: Navrhuje sa rozšírenie povinností zamestnávateľa nahlasovať voľné pracovné miesto aj pred podaním žiadosti o obnovenie prechodného pobytu na účel zamestnania na základe poznatkov aplikačnej praxe, kedy dochádza k nedorozumeniam z dôvodu neoznámenia voľného pracovného miesta pred doručením žiadosti útvaru Policajného zboru o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 20 a 34
Odporúčame odstrániť rozpor medzi v čl. I bode 20 navrhovaným doplnením § 23 ods. 4 a v čl. I bode 34 navrhovaným § 33 ods. 6 písm. j). Odôvodnenie: Podľa v čl. I bode 20 navrhovaného doplnenia § 23 ods. 4, ak je platnosť cestovného dokladu štátneho príslušníka tretej krajiny kratšia ako 180 dní, policajný útvar udelí prechodný pobyt na obdobie platnosti cestovného dokladu. Podľa v čl. I bode 34 navrhovaného § 33 ods. 6 písm. j) však platnosť cestovného dokladu kratšia ako 90 dní (teda aj kratšia ako 180 dní) je dôvodom na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu. 	O	N	Navrhované znenia nie sú v rozpore. Podľa § 23 ods. 1 prechodný pobyt štátnemu príslušníkovi tretej krajiny na účel zamestnania udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 33 ods. 6 písm. j), kde dôvodom na zamietnutie žiadosti je práve platnosť cestovného dokladu kratšia ako 90 dní. 	
MPSVRSR	K čl. I úvodnej vete 
Odporúčame úvodnú vetu čl. I doplniť o skrátenú citáciu ostatnej novely predkladaného návrhu (t.j. zákon č. 125/2016 Z. z.). Odôvodnenie: Legislatívno – technická pripomienka. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. III k úvodnej vete
Odporúčame úvodnú vetu čl. III doplniť o skrátené citácie noviel predkladaného návrhu (t.j. zákon č. 389/2015 Z. z. a zákon č. 91/2016 Z. z.). Odôvodnenie: Legislatívno – technická pripomienka. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 10
Odporúčame v čl. I bode 10 navrhovanom § 16 ods. 4 slová „systém sociálnej pomoci“ nahradiť slovami „systém pomoci v hmotnej núdzi“. Odôvodnenie: Pojmu systém sociálnej pomoci v kontexte navrhovaného ustanovenia zodpovedá v podmienkach Slovenskej republiky systém pomoci v hmotnej núdzi. Upozorňujem na v čl. III bode 22 navrhovaný § 22 ods. 12 písm. c) prvý bod, podľa ktorého úrad práce, sociálnych vecí a rodiny neudelí povolenie na zamestnanie na účel sezónneho zamestnania, ak štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o pomoc v hmotnej núdzi alebo mu vznikol nárok na poskytnutie pomoci v hmotnej núdzi. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 11
Odporúčame v čl. I bode 11 navrhovanom § 16 doplniť odsek 6 písmenom c), ktoré znie: „c) štátny príslušník tretej krajiny bude počas pobytu na území Slovenskej republiky odkázaný na systém pomoci v hmotnej núdzi.“. Odôvodnenie: Podľa v čl. I bode 10 navrhovaného § 16 ods. 4 zastupiteľský úrad preverí, či štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie schengenského víza na účel sezónneho zamestnania, nebude počas pobytu na území Slovenskej republiky odkázaný na systém pomoci v hmotnej núdzi. Upozorňujeme, že predkladaný návrh neobsahuje postup zastupiteľského úradu, ak preverením zistí, že štátny príslušník tretej krajiny bude počas pobytu na území Slovenskej republiky odkázaný na systém pomoci v hmotnej núdzi. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 20
Odporúčame v čl. I bode 20 navrhované doplnenie § 23 ods. 4 upraviť tak, aby bolo zrejmé, od akej skutočnosti sa počíta doba 180 dní. Zároveň upozorňujeme, že maximálna doba trvania prechodného pobytu na účel sezónneho zamestnania (180 dní) je súčtom prechodných pobytov na účel sezónneho zamestnania za 12 po sebe nasledujúcich mesiacov. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N	Podľa súčasného znenia zákona § 23 ods. 4 prechodný pobyt na účel sezónneho zamestnania môže policajný útvar udeliť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny po splnení podmienok podľa odseku 2 najviac na 180 dní počas 12 po sebe nasledujúcich mesiacov. Toto znenie považujeme za postačujúce.	
MPSVRSR	K čl. I bodu 21
Odporúčame v čl. I bode 21 navrhovanom § 23 ods. 5 pred slová „jeden rok“ vložiť slová „najviac na“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodom 21 a 33 a k čl. III bodu 13
Odporúčame v čl. I bode 21 navrhovaný § 23 ods. 5 a v čl. I bode 33 navrhovaný § 32 ods. 16 písm. a) a b) terminologicky zosúladiť s v čl. III bode 13 navrhovaným § 21b ods. 6 písm. b) a c) vo vzťahu k použitiu pojmov „riadiaci pracovník“, „odborník“ a „zamestnanec – stážista“ a pojmov štátny príslušník tretej krajiny, ktorý vykonáva „odbornú prípravu (stáž)“, „riadiacu funkciu alebo odbornú činnosť“. Odôvodnenie: Legislatívno – technická pripomienka z dôvodu potreby používania jednotnej terminológie. 	O	N	Nepovažujeme za potrebné meniť navrhované znenie, navrhnuté pojmy sú v súlade so smernicou.	
MPSVRSR	K čl. I bodu 21
Odporúčame v čl. I bode 21 znenie navrhovaných poznámok pod čiarou k odkazom 45a a 45b nahradiť znením: „45a) § 21b ods. 6 písm. c) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 45b) § 21b ods. 6 písm. b) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. Odôvodnenie: Zosúladenie s čl. III predkladaného návrhu. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 23
Odporúčame v čl. I bode 23 navrhovanom § 23 ods. 8 vložiť písmeno XY), ktoré znie: „XY) pracovnú zmluvu,“. Odôvodnenie: Navrhované doplnenie vyplýva z čl. 21 ods. 3 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/66/EÚ z 15. mája 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci vnútropodnikového presunu. Je potrebné, aby bolo predmetné ustanovenie smernice transponované z dôvodu preukázania pracovnoprávneho vzťahu štátneho príslušníka tretej krajiny uplatňujúceho mobilitu. Pracovná zmluva zároveň slúži aj ako doklad preukazujúci účel pobytu na území Slovenskej republiky v rámci mobility na účel kontroly. 	O	N	V zmysle smernice o vnútropodnikovom presune ide o fakultatívnu náležitosť. 	
MPSVRSR	K čl. I bodu 26
Odporúčame v čl. I bode 26 navrhovanom § 31 ods. 3 písm. b) slovo „vykonáva“ nahradiť slovami „v čase podania žiadosti vykonával“. Odôvodnenie: Zo znenia ako ho navrhuje predkladateľ vyplýva, že štátny príslušník tretej krajiny je oprávnený zdržiavať sa na území Slovenskej republiky, ak vykonáva sezónne zamestnanie podľa v čl. I bode 22 navrhovaného § 23 ods. 6 písm. g). Skutočnosť, že štátny príslušník tretej krajiny je oprávnený zdržiavať sa na území Slovenskej republiky počas vykonávania sezónneho zamestnania podľa § 23 ods. 6 písm. g), vyplýva zo samotného § 23 ods. 6 písm. g). Máme za to, že zmyslom tohto ustanovenia je umožniť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zdržiavať sa na území Slovenskej republiky aj po skončení vykonávania sezónneho zamestnania podľa § 23 ods. 6 písm. g), ak požiadal o udelenie prechodného pobytu podľa § 23 ods. 4. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 30
Odporúčame v čl. I bode 30 slová „V § 32 ods. 5 písm. a) poznámka“ nahradiť slovom „Poznámka“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bodu 44
Odporúčame v čl. I bode 44 navrhovanom § 36 ods. 1 písm. g) slová „vstúpil do pracovnoprávneho vzťahu“ nahradiť slovami „uzatvoril pracovnoprávny vzťah“. Odôvodnenie: Terminologická úprava. 	O	A		
MPSVRSR	Všeobecná pripomienka
Odporúčame v čl. I bode 5 navrhovanom § 2 ods. 1 znenie písmena s) nahradiť znením: „s) vnútropodnikovým presunom dočasné vyslanie na viac ako 90 dní štátneho príslušníka tretej krajiny na účel zamestnania alebo odbornej prípravy, ktorý sa v čase podania žiadosti o udelenie prechodného pobytu nachádza mimo územia Slovenskej republiky a členských štátov, zamestnávateľom so sídlom mimo územia Slovenskej republiky a členských štátov, s ktorým má štátny príslušník tretej krajiny pred presunom a počas presunu uzavretú pracovnú zmluvu, k časti zamestnávateľa patriacej k tomu istému zamestnávateľovi alebo k tej istej skupine zamestnávateľov so sídlom v Slovenskej republike,“. Odporúčame v čl. III bode 32 navrhovanom § 23a ods. 1 znenie písmena ah) nahradiť znením: „ah) ktorý u neho dočasne pôsobí na základe mobility28h) od zamestnávateľa v členskom štáte Európskej únie v rámci vnútropodnikového presunu.“. Úpravu v uvedenom zmysle týkajúcu sa terminológie je potrebné primerane uplatniť v celom texte predkladaného návrhu, t.j. slovo „podnik“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovom „zamestnávateľ“ v príslušnom tvare a primerane gramaticky upraviť znenie celého ustanovenia. Odôvodnenie: Z dôvodu terminologického zosúladenia s pojmami používanými zákonom č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce a tým dodržania jednoty právnych predpisov. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. II
Odporúčame v čl. II za bod 1 vložiť nový bod 2, ktorý znie: „2. V § 59 ods. 3 písm. a) sa slovo „odňatí“ nahrádza slovom „zrušení“.“. Nasledujúce novelizačné body je potrebné primerane prečíslovať. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Zosúladenie s terminológiou používanou v zákone č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bodu 1
Odporúčame v čl. III bode 1 navrhovanom § 12 písm. v) znenie piateho bodu nahradiť znením: „5. vzor žiadosti o udelenie povolenia na zamestnanie, vzor žiadosti o predĺženie povolenia na zamestnanie a informácie o postupoch pri ich vybavovaní,“. Odôvodnenie: Navrhujeme upraviť predmetné znenie zákona tak, aby sa informačná povinnosť Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny jednoznačne vzťahovala nielen na žiadosť o udelenie povolenia na zamestnanie, ale aj na predĺženie tohto povolenia. Zvýšená informovanosť žiadateľa o postupe pri vybavovaní žiadosti bude v prospech oboch strán – žiadateľa i príslušného úradu práce, sociálnych vecí a rodiny. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bodu 26
Odporúčame v čl. III bode 26 spojku „a“ nahradiť čiarkou a na konci pripojiť tieto slová: „a slová „odseku 3“ sa nahrádzajú slovami „odseku 4““. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava súvisiaca s vložením nového odseku 2 v čl. III bode 24. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bodu 27
Odporúčame v čl. III bode 27 navrhovanom doplnení § 23 ods. 6 za slovo „skončením“ vložiť slová „platnosti udeleného“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka – zosúladenie s použitou terminológiou. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bodu 9
Odporúčame v čl. III bode 9 navrhovanej poznámke pod čiarou k odkazu 22kb citáciu „písm. r)“ nahradiť citáciou „písm. s)“. Odôvodnenie: Zosúladenie s čl. I predkladaného návrhu. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bodu 11 
Odporúčame v čl. III vypustiť bod 11. Zároveň odporúčame v čl. III za bod 12 vložiť nový bod 13, ktorý znie: „13. V § 21b sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: „(6) Ak ide o sezónne zamestnanie alebo vnútropodnikový presun, úrad pri vydávaní potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta prihliada aj na súlad pracovnej zmluvy alebo prísľubu zamestnávateľa podľa odseku 2 písm. a) so zákonom a na splnenie podmienky uvedenej v odseku 3, a ak ide o vnútropodnikový presun aj na to, či ide o štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 7 písm. b) a c).“. Doterajšie odseky 6 až 8 sa označujú ako odseky 7 až 9.“. Súčasne je potrebné novelizačné body primerane prečíslovať a vzhľadom na vloženie nového odseku 6 je potrebné v čl. III bode 13 uvádzacej vete slová „odsek 6“ nahradiť slovami „odsek 7“ a zároveň označenie odseku „(6)“ nahradiť označením „(7)“ a v čl. III bode 14 uvádzacej vete slová „ods. 8“ nahradiť slovami „ods. 9“. Upozorňujeme vzhľadom na nami navrhované vloženie nového odseku 6 v § 21b a následné prečíslovanie odsekov 6 až 8 na potrebu zmeny aj odkazov na uvedené ustanovenia v čl. I bode 21, čl. III bodoch 9, 12, 29 a 34 a čl. IV bode 2. Zároveň odporúčame v dôvodovej správe osobitnej časti odôvodnenie k novelizačnému bodu 11 (ktorý navrhujeme v pripomienke vypustiť) vložiť k novému novelizačnému bodu 13. Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že v prípade vnútropodnikového presunu úrad práce, sociálnych vecí a rodiny vydáva potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce, je vhodnejšie úpravu v predkladateľom navrhovanom novelizačnom bode 11 uviesť v samostatnom odseku. 	O	A		
MPSVRSR	K dôvodovej správe 
Odporúčame v dôvodovej správe všeobecnej časti v predposlednom odseku v poslednej vete za slová „ako aj pobyt“ vložiť slová „presahujúci 90 dní“ . Odôvodnenie: Zosúladenie so smernicou Európskeho parlamentu a rady 2014/66/EÚ z 15. mája 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci vnútropodnikového presunu, ktorá upravuje podmienky vstupu a pobytu presahujúceho 90 dní na území členských štátov a práva štátnych príslušníkov tretích krajín a ich rodinných príslušníkov v rámci vnútropodnikového presunu. 	O	A		
MPSVRSR	K analýze sociálnych vplyvov
Vplyvy uvedené v bode 4.1 analýzy sociálnych vplyvov je potrebné zhodnotiť aj v ďalších častiach tohto bodu analýzy sociálnych vplyvov (chýba opis a jednotlivé zhodnotenie konkrétnych návrhov opatrení, ktorých prijatím vzniknú v tomto bode analýzy predkladateľom uvedené vplyvy; nie je vyplnená časť týkajúca sa špecifikácie dotknutých skupín a tiež absentuje kvantifikácia predpokladaných vplyvov, resp. dôvod chýbajúcej kvantifikácie); alternatívne odporúčame text uvedený predkladateľom v bode 4.1 vypustiť bez náhrady. 	O	A		
MSSR	K čl. I bod 8 (§ 11 ods. 3)
Na konci novelizačného bodu je potrebné doplniť za úvodzovkami bodku. 	O	A		
MSSR	K čl. III bod 6 (§ 21 ods. 5)
Navrhujeme nahradiť číslovku „10“ slovným vyjadrením „desať“ v súlade s bodom 6 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O	N	Bod 6 posledná veta prílohy č. 1 LPV.	
MSSR	K čl. I bod 33 (§ 32 ods. 16)
Navrhujeme v písmene a) nahradiť číslovku „6“ slovom „šesť“ v zmysle bodu 6 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O	A		
MSSR	K čl. I bod 30 (poznámka pod čiarou k odkazu 58)
Ponechávame na zváženie predkladateľa upraviť novelizačný bod podľa bodu 39.3 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR nasledovne: „30. V poznámke pod čiarou k odkazu 58 sa citácia.......nahrádza citáciou......“. 	O	N	Novelizačný bod je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR.	
MSSR	K čl. III bod 26 (§ 23 ods. 5) 
Ponechávame na zváženie predkladateľa z dôvodu prehľadnosti upraviť resp. uviesť v novelizačnom bode 26 úplné znenie § 23 odseku 5, keďže sa v rámci jedného odseku navrhuje vykonať viacero zmien. „26. V § 23 odsek 5 znie: „(5).......“. 	O	N	Z dôvodu prehľadnosti navrhovaných zmien a doplnení považujeme za vhodnejšie ponechať navrhnuté znenie.	
MSSR	K čl. III bod 27 (§ 23 ods. 6)
Pripomienka obdobná ako k bodu 26. 	O	N	Z dôvodu prehľadnosti navrhovaných zmien a doplnení považujeme za vhodnejšie ponechať navrhnuté znenie.	
MSSR	K čl. I bod 21 (§ 23 ods. 5)
Slová na konci vety „a jeden rok v prípade zamestnanca – stážistu45b)“ odporúčame z dôvodu štylistického spresnenia upraviť do tvaru „a v prípade zamestnanca- stážistu45b) na jeden rok.“ 	O	N	Navrhované ustanovenie považujeme za štylisticky správne.	
MSSR	K čl. I bod 95 (§ 131d)
V nadpise pod paragrafom je potrebné slová „29. novembra2016“ upraviť do tvaru „29. novembra 2016“. 	O	A		
MSSR	K čl. I bod 23 (§ 23 ods. 7 až 10)
V úvodnej vete je potrebné slová „7až“ upraviť do tvaru „7 až“. 	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. I bod 10
Na konci uvádzacej vety odporúčame vypustiť dvojbodku.	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. I bod 8
Odporúčame na konci vkladaného odseku 3 doplniť bodku.	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. I bod 11
Odporúčame v písmene a) slová "niektorý z dokladov" nahradiť slovom "doklady". Odôvodnenie: Jazyková úprava.	O	A		
MŠVVaŠSR	názvu zákona
V názve zákona je potrebné vypustiť bodku	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. I bod 23
V odseku 8 žiadame nahradiť navrhované znenie písmena b) týmto znením: "b) doklad o odbornej kvalifikácii alebo doklad o odbornej praxi potvrdzujúci splnenie podmienok ustanovených na výkon regulovaného povolania, ak v rámci mobility bude vykonávať regulované povolanie,". Odôvodnenie: V súlade s čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky je potrebné použiť pojmy upravené v zákone č. 422/2015 Z. z. o uznávaní dokladov o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V odseku 9 písm. d) odporúčame vypustiť čiarku pred spojkou "alebo" z dôvodu jej nadbytočnosti.	O	N	Máme za to, že nami ustanovená podmienka je definovaná širšie ako navrhnutá.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 33
V písmene a) je potrebné v súlade s bodom 6 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky nahradiť číslovku "6" slovom "šesť". Navrhované znenie písmen b) až d) žiadame nahradiť týmto znením: "b) dokladom o odbornej kvalifikácii alebo dokladom o odbornej praxi potvrdzujúcim splnenie podmienok ustanovených na výkon zamestnania, ak ide o riadiaceho pracovníka alebo odborníka, c) dokladom o vzdelaní potvrdzujúcim získanie vysokoškolského vzdelania v študijnom odbore požadovanom pre výkon zamestnania a dohodou o odbornej príprave na účely profesijného rastu, ak ide o zamestnanca – stážistu, d) dokladom o odbornej kvalifikácii alebo dokladom o odbornej praxi potvrdzujúcim splnenie podmienok ustanovených na výkon regulovaného povolania, ak ide o regulované povolanie.". 	O	ČA	Nie je nevyhnutné navrhované doplnenie. Navrhované znenie je v súlade so smernicou; predložené doklady budú posudzovať oddelenia cudzineckej polície v intenciách zákona č. 422/2015 Z. z. 	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 26
V písmene a) odporúčame vypustiť čiarku pred spojkou "alebo" z dôvodu jej nadbytočnosti.	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. III šiestemu bodu
V pripájanej vete je potrebné v súlade s bodom 6 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky nahradiť číslovku "10" slovom "desať". 	O	N	Bod 6 posledná veta prílohy č. 1 LPV.	
MŠVVaŠSR	čl. I úvodnej vete
V úvodnej vete je potrebné spojku "a" nahradiť čiarkou a doplniť skrátenú citáciu poslednej novelizácie v znení "a zákona č. 125/2016 Z. z.". 	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. III
V úvodnej vete je potrebné spojku "a" nahradiť čiarkou a doplniť skrátenú citáciu posledných novelizácií v znení "zákon č. 389/2015 Z. z. a zákona č. 91/2016 Z. z.". 	O	A		
MŠVVaŠSR	tabuľke zhody k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014.66.EÚ
V zozname právnych predpisov vykonávajúcich transpozíciu predmetnej smernice žiadame doplniť "zákon č. 422/2015 Z. z. o uznávaní dokladov o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov". K čl. 3 písm. o) smernice žiadame doplniť v stĺpci 4 slová "zákon č. 422/2015 Z. z.", v stĺpci 5 označenie príslušných častí " § 3 O: 1 P: d " a v stĺpci šesť text "d) regulovaným povolaním povolanie, odborná činnosť alebo skupina odborných činností, na ktorých výkon sa vyžaduje splnenie kvalifikačných predpokladov ustanovených osobitnými predpismi1) okrem všeobecného kvalifikačného predpokladu, ktorým je stupeň vzdelania, najmä v študijnom odbore v skupine študijných odborov sociálne, ekonomické a právne vedy; za regulované povolanie sa považuje aj povolanie s právom používať profesijné tituly, ktoré vykonávajú členovia uznanej profesijnej organizácie,". K čl. 5 ods. 1 písm. d) smernice žiadame v stĺpci šesť uviesť znenie písmen b) a c) v znení pripomienky k čl. I bod 33 návrhu zákona: "b) dokladom o odbornej kvalifikácii alebo dokladom o odbornej praxi potvrdzujúcim splnenie podmienok ustanovených na výkon zamestnania, ak ide o riadiaceho pracovníka alebo odborníka, c) dokladom o vzdelaní potvrdzujúcim získanie vysokoškolského vzdelania v študijnom odbore požadovanom pre výkon zamestnania a dohodou o odbornej príprave na účely profesijného rastu, ak ide o zamestnanca – stážistu,". K čl. 5 ods. 1 písm. e) smernice žiadame v stĺpci šesť uviesť znenie písmena d) v znení pripomienky k čl. I bod 33 návrhu zákona: "d) dokladom o odbornej kvalifikácii alebo dokladom o odbornej praxi potvrdzujúcim splnenie podmienok ustanovených na výkon regulovaného povolania , ak ide o regulované povolanie.". K čl. 5 ods. 6 smernice žiadame v stĺpci šesť uviesť znenie písmena c) v znení pripomienky k čl. I bod 33 návrhu zákona: "c) dokladom o vzdelaní potvrdzujúcim získanie vysokoškolského vzdelania v študijnom odbore požadovanom pre výkon zamestnania a dohodou o odbornej príprave na účely profesijného rastu, ak ide o zamestnanca – stážistu,". K čl. 7 ods. 1 písm. a) smernice žiadame v stĺpci šesť uviesť znenie písmen b) a c) v znení pripomienky k čl. I bod 33 návrhu zákona: "b) dokladom o odbornej kvalifikácii alebo dokladom o odbornej praxi potvrdzujúcim splnenie podmienok ustanovených na výkon zamestnania, ak ide o riadiaceho pracovníka alebo odborníka, c) dokladom o vzdelaní potvrdzujúcim získanie vysokoškolského vzdelania v študijnom odbore požadovanom pre výkon zamestnania a dohodou o odbornej príprave na účely profesijného rastu, ak ide o zamestnanca – stážistu,". K čl. 18 ods. 2 písm. c) smernice žiadame doplniť v stĺpci 4 slová "zákon č. 422/2015 Z. z.", v stĺpci 5 označenie príslušných častí "§ 4 O: 1, § 5, § 12, § 14 O: 1 O: 2 O: 3 O: 4" a v stĺpci šesť text "§ 4 (1) Dokladom o vzdelaní je vysokoškolský diplom, absolventský diplom, vysvedčenie o maturitnej skúške, vysvedčenie o záverečnej skúške alebo iný doklad o vzdelaní, ktorý vydala uznaná vzdelávacia inštitúcia podľa právnych predpisov členského štátu alebo tretieho štátu. § 5 Všeobecný systém uznávania dokladov o vzdelaní sa vzťahuje na doklady o vzdelaní, pri ktorom nedochádza ku koordinácii vzdelania a umožňuje po porovnaní obsahu a rozsahu vzdelania, ktoré sa vyžaduje na výkon príslušného regulovaného povolania, uznať doklad o vzdelaní za rovnocenný s dokladom o vzdelaní vydaným v Slovenskej republike. § 12 Systém automatického uznávania dokladov o vzdelaní sa vzťahuje na doklady o vzdelaní, pri ktorom dochádza ku koordinácii vzdelania a umožňuje automaticky uznať doklad o vzdelaní za rovnocenný s dokladom o vzdelaní vydaným v Slovenskej republike. § 14 (1) Fyzická osoba, ktorá je občanom členského štátu, alebo fyzická osoba, ktorá je občanom tretieho štátu, môže vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike na základe uznania jej odbornej kvalifikácie príslušným orgánom v Slovenskej republike. (2) Uznanie dokladu o odbornej kvalifikácii vydaného v členskom štáte alebo v treťom štáte príslušným orgánom v Slovenskej republike oprávňuje jeho držiteľa na prístup k regulovanému povolaniu a výkon regulovaného povolania v Slovenskej republike za rovnakých podmienok ako fyzická osoba, ktorá získala príslušnú odbornú kvalifikáciu v Slovenskej republike. (3) Ak odborná kvalifikácia fyzickej osoby nespĺňa podmienky vzdelania a odbornej prípravy na výkon príslušného regulovaného povolania požadované právnymi predpismi členského štátu, uznáva sa za rovnocennú, ak sa na ňu viažu nadobudnuté práva pre rovnaké zaobchádzanie s odbornou kvalifikáciou ustanovené právnymi predpismi členského štátu. (4) Regulované povolanie vykonávané v súlade s právnymi predpismi iného členského štátu sa považuje za regulované povolanie vykonávané v Slovenskej republike, ak sú príslušné činnosti porovnateľné.". K čl. 21 ods. 3 písm. c) smernice žiadame v stĺpci šesť uviesť znenie písmena b) v znení pripomienky k čl. I bod 23 návrhu zákona: "d) doklad o odbornej kvalifikácii alebo doklad o odbornej praxi potvrdzujúci splnenie podmienok ustanovených na výkon regulovaného povolania, ak v rámci mobility bude vykonávať regulované povolanie,".	O	A		
MŠVVaŠSR	tabuľke zhody k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014.36.EÚ
V zozname právnych predpisov vykonávajúcich transpozíciu predmetnej smernice žiadame doplniť body 10 až 13 v znení "10. Zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 11. Zákon č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 12. Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 13. Zákon č. 422/2015 Z. z. o uznávaní dokladov o vzdelaní a o uznávaní odborných kvalifikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov". K čl. 23 ods. 1 písm. g) smernice žiadame doplniť v stĺpci 4 slová "zákon č. 245/2008 Z. z.", v stĺpci 5 označenie príslušných častí "§ 2 P: c P:d P: r, § 3 P: c, § 145 O: 1 O: 2 O: 3 O: 4, § 146 O: 1 O: 2 O:3" a v stĺpci šesť text "§ 2 Na účely tohto zákona sa rozumie c) žiakom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje na výchovno-vzdelávacom procese v základnej škole, strednej škole, v škole pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a základnej umeleckej škole d) uchádzačom fyzická osoba, ktorá má záujem o výchovu a vzdelávanie v škole alebo v školskom zariadení podľa tohto zákona, r) poslucháčom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje vzdelávania v jazykovej škole, § 3 Výchova a vzdelávanie podľa tohto zákona sú založené na princípoch c) rovnoprávnosti prístupu k výchove a vzdelávaniu so zohľadnením výchovno-vzdelávacích potrieb jednotlivca a jeho spoluzodpovednosti za svoje vzdelávanie, § 145 (1) Práva ustanovené týmto zákonom sa zaručujú rovnako každému uchádzačovi, dieťaťu, žiakovi a poslucháčovi v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania vo vzdelaní ustanovenou osobitným predpisom.48) (2) Výkon práv a povinností vyplývajúcich z tohto zákona musí byť v súlade s dobrými mravmi. Nikto nesmie tieto práva a povinnosti zneužívať na škodu druhého uchádzača, dieťaťa, žiaka alebo poslucháča. Uchádzač, dieťa, žiak a poslucháč nesmie byť v súvislosti s výkonom svojich práv postihovaný za to, že podá na iného uchádzača, dieťa, žiaka, poslucháča a pedagogického zamestnanca alebo iného zamestnanca školy sťažnosť, žalobu alebo návrh na začatie trestného stíhania. (3) Uchádzač, dieťa, žiak a poslucháč, ktorý sa domnieva, že jeho práva alebo právom chránené záujmy boli dotknuté v dôsledku nedodržania zásady rovnakého zaobchádzania, môže sa domáhať právnej ochrany na súde podľa osobitného predpisu.48) (4) Škola alebo školské zariadenie podľa tohto zákona nesmie uchádzača, dieťa, žiaka a poslucháča postihovať alebo znevýhodňovať preto, že uplatňuje svoje práva podľa tohto zákona. 48) Zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov. § 146 (1) Cudzinci sú na účely tohto zákona deti a) osôb, ktoré sú občanmi iného štátu alebo osôb bez štátnej príslušnosti, s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky, 81) e) ako cudzinci, ktorí sa nachádzajú na území Slovenskej republiky bez sprievodu zákonného zástupcu. 83) (2) Deťom cudzincov s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky a deťom žiadateľov o udelenie azylu 82) a Slovákov žijúcich v zahraničí sa poskytuje výchova a vzdelávanie, ubytovanie a stravovanie v školách podľa tohto zákona za tých istých podmienok ako občanom Slovenskej republiky. (8) Odseky 2 až 7 sa primerane vzťahujú na osoby, ktoré majú priznané postavenie osoby podľa odseku 1.". K čl. 23 ods. 1 písm. g) smernice žiadame doplniť v stĺpci 4 slová "zákon č. 568/2009 Z. z.", v stĺpci 5 označenie príslušných častí "§ 2 O: 1 O: 2, § 17 O: 1 O: 2" a v stĺpci šesť text "§ 2 (1) Celoživotné vzdelávanie sú všetky aktivity, ktoré sa uskutočňujú v priebehu života s cieľom zlepšiť vedomosti, zručnosti a schopnosti. Celoživotné vzdelávanie ako základný princíp výchovy a vzdelávania uplatňovaný vo vzdelávacej sústave Slovenskej republiky tvorí a) školské vzdelávanie a b) ďalšie vzdelávanie nadväzujúce na stupeň vzdelania dosiahnutý v školskom vzdelávaní. (2) Školským vzdelávaním je výchova a vzdelávanie uskutočňované v materských školách, základných školách, gymnáziách, stredných odborných školách, konzervatóriách, školách pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami zriadených podľa osobitných predpisov 5) a štúdium v akreditovaných študijných programoch na vysokých školách uskutočňované podľa osobitného predpisu. 4) Úspešným absolvovaním školského vzdelávania sa získava stupeň vzdelania. § 17 (1) Uznávanie výsledkov ďalšieho vzdelávania a overenie a hodnotenie odbornej spôsobilosti fyzickej osoby podľa kvalifikačného štandardu a hodnotiaceho štandardu danej čiastočnej kvalifikácie alebo úplnej kvalifikácie sa uskutočňuje skúškou. (2) Žiadateľom o vykonanie skúšky (ďalej len „uchádzač“) môže byť fyzická osoba, ktorá najneskôr v deň konania skúšky dosiahla vek 18 rokov a má ukončenú povinnú školskú dochádzku podľa osobitného predpisu15) a spĺňa podmienky uvedené v odseku 5.". K čl. 23 ods. 1 písm. g) smernice žiadame doplniť v stĺpci 4 slová "zákon č. 131/2002 Z. z.", v stĺpci 5 označenie príslušných častí "§ 55 O: 1 O: 2" a v stĺpci šesť text "(1) Každý má právo študovať na vysokej škole zvolený študijný program, ak splní základné podmienky prijatia na štúdium podľa § 56, ďalšie podmienky určené vysokou školou poskytujúcou zvolený študijný program podľa § 57 ods. 1, podmienky určené v dohode podľa § 54a ods. 2 a podmienky podľa § 58a ods. 4. (2) Práva ustanovené týmto zákonom sa zaručujú rovnako všetkým uchádzačom a študentom v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania vo vzdelaní ustanovenou osobitným zákonom. 35a)V súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania sa zakazuje diskriminácia aj z dôvodu veku, pohlavia, sexuálnej orientácie, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, zdravotného postihnutia, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, náboženského vyznania alebo viery, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia.". K čl. 23 ods. 1 písm. h) smernice žiadame doplniť v stĺpci 4 slová "zákon č. 422/2015 Z. z.", v stĺpci 5 označenie príslušných častí "§ 4 O: 1, § 5, § 12, § 14 O: 1 O: 2 O: 3 O: 4" a v stĺpci šesť text "§ 4 (1) Dokladom o vzdelaní je vysokoškolský diplom, absolventský diplom, vysvedčenie o maturitnej skúške, vysvedčenie o záverečnej skúške alebo iný doklad o vzdelaní, ktorý vydala uznaná vzdelávacia inštitúcia podľa právnych predpisov členského štátu alebo tretieho štátu. § 5 Všeobecný systém uznávania dokladov o vzdelaní sa vzťahuje na doklady o vzdelaní, pri ktorom nedochádza ku koordinácii vzdelania a umožňuje po porovnaní obsahu a rozsahu vzdelania, ktoré sa vyžaduje na výkon príslušného regulovaného povolania, uznať doklad o vzdelaní za rovnocenný s dokladom o vzdelaní vydaným v Slovenskej republike. § 12 Systém automatického uznávania dokladov o vzdelaní sa vzťahuje na doklady o vzdelaní, pri ktorom dochádza ku koordinácii vzdelania a umožňuje automaticky uznať doklad o vzdelaní za rovnocenný s dokladom o vzdelaní vydaným v Slovenskej republike. § 14 (1) Fyzická osoba, ktorá je občanom členského štátu, alebo fyzická osoba, ktorá je občanom tretieho štátu, môže vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike na základe uznania jej odbornej kvalifikácie príslušným orgánom v Slovenskej republike. (2) Uznanie dokladu o odbornej kvalifikácii vydaného v členskom štáte alebo v treťom štáte príslušným orgánom v Slovenskej republike oprávňuje jeho držiteľa na prístup k regulovanému povolaniu a výkon regulovaného povolania v Slovenskej republike za rovnakých podmienok ako fyzická osoba, ktorá získala príslušnú odbornú kvalifikáciu v Slovenskej republike. (3) Ak odborná kvalifikácia fyzickej osoby nespĺňa podmienky vzdelania a odbornej prípravy na výkon príslušného regulovaného povolania požadované právnymi predpismi členského štátu, uznáva sa za rovnocennú, ak sa na ňu viažu nadobudnuté práva pre rovnaké zaobchádzanie s odbornou kvalifikáciou ustanovené právnymi predpismi členského štátu. (4) Regulované povolanie vykonávané v súlade s právnymi predpismi iného členského štátu sa považuje za regulované povolanie vykonávané v Slovenskej republike, ak sú príslušné činnosti porovnateľné.". 	O	A		
MZSR	
bez pripomienok	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I bodu 43 
Navrhuje sa nové znenie § 34 ods. 15, na základe ktorého nebude musieť osoba, ktorej bol povolený pobyt za účelom podnikania vykázať zisk, ale bude jej stačiť stanovisko Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, že obchodná spoločnosť predstavuje prínos pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky. V tejto súvislosti odporúčame zvážiť zaradenie takéhoto ustanovenia do zákona, nakoľko môže predstavovať zvýšené riziko korupcie pri vydávaní uvedených stanovísk Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky. Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie odporúčame zvážiť z dôvodu predchádzania možnému riziku korupcie. 	O	N	Ministerstvo vnútra SR považuje stanovisko Ministerstva hospodárstva SR za dôveryhodný doklad. Zabrániť možnej korupcii pri jeho vydávaní je v kompetencii ministerstva hospodárstva. 	
MZVaEZSR	K čl. I bodu 87
Odporúčame na konci pripojiť slová „ods. 2“. Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno-technická. 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. III bodom 22 a 24 
Odporúčame pred slovom „pozmenené“ vypustiť ako nadbytočné slovo „neoprávnene“. Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno-technická. 	O	N	Nemožno vylúčiť oprávnený zásah do príslušných dokladov (napr. subjektom, ktorý ich vydal).	
MZVaEZSR	K obalu 
Odporúčame v názve zákona slová „sa mení a dopĺňa zákona“ nahradiť slovami „sa mení a dopĺňa zákon“. 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I bodu 56 
Odporúčame vypustiť novelizačný bod 56, v ktorom sa navrhuje v § 68 ods. 5 a ods. 7 a § 72 ods. 5 slová „30 dní“ nahradiť slovami „jedného mesiaca“. Odôvodnenie: Z dôvodu dodržania zásady právnej istoty odporúčame ponechať v uvedených ustanoveniach pôvodné znenie, nakoľko jeden mesiac môže trvať 28, 29, 30 alebo 31 dní. Možná rozdielnosť výkladu môže viesť k rôznemu výkladu, a tým aj k právnej neistote. 	O	N	Navrhovaná zmena vychádza z hodnotenia transpozície smernice 2004/38/ES Komisiou a zohľadňuje doslovné znenie príslušného článku smernice 2004/38/ES. Výpočet lehôt upravuje správny poriadok v § 27 ods. 2, ktorý neumožňuje rozdielnosť výkladu.	
MZVaEZSR	K čl. I bodu 61
Odporúčame za slovo „slová“ vložiť dvojbodku. Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno-technická. 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I bodu 8
V § 11 v navrhovanom znení nového odseku 3 sa zavádzajú pojmy „ekonomické účely“ a „všeobecná prevencia“ v súvislosti s dôvodmi na zamietnutie vstupu občanovi Únie, resp. jeho rodinnému príslušníkovi. V dôvodovej správe sa uvádza, že úmyslom predkladateľa je spresnenie transpozície smernice 2004/38/ES na základe hodnotenia Komisie. Uvedená smernica v čl. 27 a ani navrhované znenie zákona však neuvádzajú definíciu pojmu „ekonomické účely“ a „všeobecná prevencia“. V tejto súvislosti odporúčame, aby boli buď oba pojmy v návrhu zákona definované alebo bolo legislatívne odkázané na iný právny predpis, kde sú definované. Navrhované ustanovenie súčasne odporúčame ukončiť bodkou. Odôvodnenie: Navrhované pojmy odporúčame zadefinovať alebo odkázať na ne pre potreby aplikačnej praxe. 	O	N	Z obsahu uvedených pojmov je zrejmý cieľ navrhovanej zmeny, ktorá korešponduje s príslušnou smernicou EÚ.	
MZVaEZSR	K čl. I § 129
V § 129 žiadame 1. odsek 1 doplniť písmenom f), ktoré znie: „f) kópie osobných dokladov, dokumentov a listín, ktoré obsahujú alebo osvedčujú skutočnosti a údaje podľa písmen a) až e).“, 2. odsek 2 doplniť písmenom d), ktoré znie: „d) kópie osobných dokladov, dokumentov a listín, ktoré obsahujú alebo osvedčujú skutočnosti a údaje podľa písmen a) až c).“. Odôvodnenie: Zákon č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. umožňuje spracúvať osobné údaje dotknutých osôb kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič informácií iba vtedy, ak s tým dotknutá osoba písomne súhlasí alebo ak to výslovne umožňuje osobitný zákon. Zákony, ktoré nadobudli účinnosť v období pred nadobudnutím účinnosti zákona č. 122/2013 Z. z. legislatívne neupravujú používanie kópií úradných dokladov, a preto Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky považuje za nevyhnutné doplniť aj do predkladaného návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov zákonné oprávnenie na spracúvanie kópií úradných dokladov nevyhnutných na splnenie stanoveného účelu. Na účely aplikačnej praxe je nevyhnutné, aby bolo umožnené spracúvanie kópií osobných dokladov, dokumentov a listín dotknutých osôb v rozsahu nevyhnutnom na účely konania o víze a na účely konania o pobyte. Navrhovaným ustanovením sa rieši súlad s § 15 ods. 6 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov, v zmysle ktorého je možné spracúvať osobné údaje dotknutých osôb kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič informácií iba vtedy, ak s tým dotknutá osoba písomne súhlasí alebo ak to výslovne umožňuje osobitný zákon. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z	N	Súčasná právna úprava v § 76 ods. 8 umožňuje ministerstvu zahraničných vecí spracúvať kópie cestovných dokladov, dokladov totožnosti a iných dokumentov, ktoré osoba predložila v konaní podľa zákona č. 404/2011 Z. z., pričom § 129 ustanovuje rozsah spracovávaných údajov. 	
MZVaEZSR	K čl. I bodu 11 
V § 16 navrhovanom odseku 6 odporúčame upresniť znenie navrhovaného písmena b) takto: „b) zistí, že doklad predložený k žiadosti bol získaný podvodom, alebo bol sfalšovaný alebo pozmenený“. Odôvodnenie: Upresnenie ustanovenia pre potreby aplikačnej praxe. 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I bodu 13
V § 16 ods. 18 sa navrhuje zmena lehoty na rozhodnutie o žiadosti rodinného príslušníka občana Únie o schengenské vízum na „bezodkladne“. Predkladateľ tento návrh odôvodňuje potrebou jednoznačnejšieho vyjadrenia privilegovaného postavenia rodinných príslušníkov občana Únie zaručeného v smernici 2004/38/ES v porovnaní s ostatnými kategóriami žiadateľov o udelenie schengenského víza. Zásadne nesúhlasíme s navrhovaným znením a žiadame buď ponechať lehotu aspoň 5 dní alebo pri stanovení lehoty použiť terminológiu citovanej smernice „a čo najskôr po overení pravosti predložených dokladov svedčiacich o tom, že ide o rodinného príslušníka občana Únie“. Odôvodnenie: S navrhovanou lehotou na rozhodnutie „bezodkladne“ zásadne nesúhlasíme. Rovnako aj s jej odôvodnením nemožno súhlasiť, nakoľko v smernici 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov sa neuvádza požiadavka bezodkladného rozhodnutia. V čl. 5 ods. 2 uvedenej smernice sa uvádza, že „víza sa vydávajú bezplatne a čo najskôr a na základe zrýchleného postupu“. Z uvedeného dôvodu navrhujeme buď ponechať lehotu aspoň 5 dní alebo ustanovenie preformulovať v súlade s terminológiou smernice 2004/38/ES. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z	A	V § 16 ods. 18 sa vypustilo slovo „pracovných“, čím sa dosiahlo zvýhodnenie pre rodinného príslušníka občana Európskej únie pri rozhodovaní o žiadosti o schengenské vízum, ktoré vyžaduje aj čl. 5 ods. 2 smernice 2004/38/ES. 	
MZVaEZSR	K čl. I bodu 10
V § 16 žiadame vypustiť navrhovaný odsek 4 a navrhovaný odsek 3 žiadame doplniť písmenom e), ktoré znie: „e) doklady potvrdzujúce, že žiadateľ má dostatočné zdroje, aby sa nestal záťažou pre systém sociálnej pomoci Slovenskej republiky počas jeho pobytu na území Slovenskej republiky“. Odôvodnenie: V § 16 ods. 4 sa navrhuje v súvislosti s udeľovaním schengenského víza na účel sezónneho zamestnania, uložiť zastupiteľskému úradu Slovenskej republiky povinnosť preveriť, či žiadateľ o vízum nebude počas pobytu v Slovenskej republike odkázaný na systém sociálnej pomoci. S uvedeným návrhom zásadne nesúhlasíme z dôvodu, že nie je v kapacitách zastupiteľských úradov Slovenskej republiky takúto previerku vykonávať a žiadame navrhovaný odsek 4 vypustiť. Súčasne žiadame do navrhovaného odseku 3, medzi zoznam dokladov, ktoré žiadateľ predkladá pri žiadosti o schengenské vízum na účel sezónneho zamestnávania, doplniť aj doklady potvrdzujúce, že žiadateľ nebude počas pobytu na území Slovenskej republiky odkázaný na systém sociálnej pomoci Slovenskej republiky. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z	A	Do § 16 bol doplnený dôvod na zamietnutie žiadosti o udelenie schengenského víza na účel sezónneho zamestnania z dôvodu predpokladanej odkázanosti na systém pomoci v hmotnej núdzi. Konkrétny postup pri identifikácii týchto prípadov je potrebné riešiť interne s ministerstvom práce.	
MZVaEZSR	K čl. I § 17
V § 17 navrhujeme 1. v odseku 2 konkretizovať doklady, ktoré je štátny príslušník tretej krajiny povinný predložiť k žiadosti o udelenie národného víza, 2. v odseku 5 ustanoviť konkrétne dôvody, z ktorých je možné národné vízum neudeliť. Odôvodnenie: Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky na základe rokovania s Úradom hraničnej a cudzineckej polície navrhuje spresniť uvedené ustanovenia z dôvodu, aby sa odstránili problémy aplikačnej praxe. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z	A		
MZVaEZSR	K čl. I bodu 20 
V druhej vete odporúčame slovo „maximálne“ nahradiť slovom „najviac“. Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno-technická. 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I úvodnej vete
Za slová „č. 444/2015 Z. z.“ odporúčame vložiť slová „a zákona č. 125/2016 Z. z.“. Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno-technická. 	O	A		
MŽPSR	
bez pripomienok	O	A		
NBS	K čl. I
1. V úvodnej vete je potrebné na konci doplniť slová „č. 125/2016 Z. z. “. 2. K bodu 10 V úvodnej vete na konci je potrebné vypustiť dvojbodku. 3. K bodom 19 a 20 Z legislatívnotechnického hľadiska navrhujeme spojiť navrhované body 19 a 20, nakoľko sa jedná o novelu toho istého odseku. 	O	A		
NBS	K čl. II – návrh zákona č. 311.2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov
K predloženej novele Zákonníka práce predkladáme podnet na novelizáciu ustanovení § 75 ods. 2, § 83 ods. 1 a § 83a ods. 1 Zákonníka práce takto: Za bod 4 navrhujeme doplniť nové body 5 a 6 takto: „5. V § 75 ods. 2 sa vypúšťa písmeno d). Doterajšie písmená e) a f) sa označujú ako písmená d) a e). 6. V § 83 ods. 1 a § 83a ods. 1 sa za slová „konkurenčný charakter“ vkladá čiarka a slová „alebo pri vykonávaní ktorej by bolo možné využiť alebo sprístupniť iným osobám informácie o skutočnostiach, o ktorých sa zamestnanec dozvedel pri výkone zamestnania u zamestnávateľa a o ktorých je povinný zachovávať mlčanlivosť“.“. Súčasne je potrebné prečíslovať doterajšie body novely. Odôvodnenie k navrhovanému bodu 5 Touto pripomienkou navrhujeme zosúladiť lehoty na vydávanie potvrdenia podľa § 75 ods. 2 písm. d) v súčasnosti platného Zákonníka práce s lehotami uvedenými v § 39 ods. 5 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Podľa § 75 ods. 2 písm. d) Zákonníka práce pri skončení pracovného pomeru je zamestnávateľ povinný vydať zamestnancovi potvrdenie o zamestnaní a uviesť v ňom najmä údaje o poskytnutej mzde za vykonanú prácu, o poskytnutej náhrade mzdy a náhrade za čas pracovnej pohotovosti, o zrazených preddavkoch na daň z príjmov a o ďalších skutočnostiach rozhodujúcich pre ročné zúčtovanie preddavkov na daň zo závislej činnosti a z funkčných požitkov a pre výpočet podpory v nezamestnanosti. Podľa § 39 ods. 5 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, je povinný za obdobie, za ktoré zamestnancovi vyplácal zdaniteľný príjem, vystaviť potvrdenie o zdaniteľných príjmoch fyzickej osoby zo závislej činnosti z údajov uvedených na mzdovom liste, prípadne v evidencii podľa odseku 4, ktoré sú rozhodujúce na výpočet základu dane, preddavkov na daň, dane, na priznanie zamestnaneckej prémie a na priznanie daňového bonusu za príslušné zdaňovacie obdobie, ktorého vzor určí finančné riaditeľstvo a uverejní ho na svojom webovom sídle a doručiť zamestnancovi najneskôr do a) 10. marca zdaňovacieho obdobia, v ktorom sa podáva daňové priznanie, alebo b) do 10. februára po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom alebo za ktoré zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, vyplatil príjem zo závislej činnosti zamestnancovi, ktorý žiada o vykonanie ročného zúčtovania iného zamestnávateľa, ktorý je platiteľom dane, ak o vystavenie dokladu požiada najneskôr do 5. februára po skončení zdaňovacieho obdobia. V súlade s platnou legislatívou zamestnávateľ vydáva zamestnancovi potvrdenie o zdaniteľnej mzde dvakrát – prvýkrát pri skončení pracovného pomeru a druhýkrát v lehotách uvedených v § 39 ods. 5 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov v prípade, že v období od skončenia pracovného pomeru zamestnanca do vystavenia potvrdenia o zdaniteľných príjmoch fyzickej osoby zo závislej činnosti za príslušné zdaňovacie obdobie nastali zmeny v údajoch o poskytnutej mzde za vykonanú prácu, o poskytnutej náhrade mzdy a náhrade za čas pracovnej pohotovosti, o zrazených preddavkoch na daň z príjmov a o ďalších skutočnostiach rozhodujúcich pre ročné zúčtovanie preddavkov na daň zo závislej činnosti a z funkčných požitkov, ktoré je zamestnávateľ povinný zaznamenať do mzdového listu. Predloženým návrhom by zamestnávateľ bol povinný vydať zamestnancovi potvrdenie o zdaniteľných príjmoch fyzickej osoby zo závislej činnosti z údajov uvedených na mzdovom liste len podľa § 39 ods. 5 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie k navrhovanému bodu 6 Navrhnutým doplnením ustanovení § 83 ods. 1 a § 83a ods. 1 sa majú vytvoriť legislatívne predpoklady na plnohodnotné uplatňovanie nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29. 10. 2013) a uplatňovanie usmernenia Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/855 z 12. marca 2015, ktorým sa ustanovujú zásady etického rámca Eurosystému a zrušuje sa usmernenie ECB/2002/6 o minimálnych normách pre Európsku centrálnu banku a národné centrálne banky pri výkone operácií menovej politiky, výkone devízových operácií s devízovými rezervami ECB a riadení devízových rezervných aktív ECB (ECB/2015/11) (Ú. v. EÚ L 135, 2. 6. 2015), ako aj usmernenia Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/856 z 12. marca 2015, ktorým sa ustanovujú zásady etického rámca pre jednotný mechanizmus dohľadu (ECB/2015/12) (Ú. v. EÚ L 135, 2. 6. 2015). Jednou z povinností členských štátov vyplývajúcich z tohto nariadenia Rady (EÚ) a usmernení Európskej centrálnej banky je mať vytvorený mechanizmus na zamedzenie využívania informácií alebo znalosti nadobudnutých počas trvania pracovného pomeru, ktoré nie sú bežne dostupné a ich využitie by mohlo privodiť zamestnávateľovi podstatnú ujmu. Súčasné znenie ustanovení § 83 ods. 1 a § 83a ods. 1 Zákonníka práce, ktoré upravujú obmedzenia vykonávať zárobkovú činnosť len k činnosti, ktorá má konkurenčný charakter k predmetu činnosti zamestnávateľa, nie je postačujúce. Predložený návrh § 83 ods. 1 a § 83a ods. 1 sa navrhuje upraviť aj v nadväznosti na platné znenie ustanovenia § 83a ods. 2 Zákonníka práce. 	O	N	Nad rámec návrhu zákona. Novela Zákonníka práce je priamo naviazaná na zmeny v oblasti zamestnávania cudzincov (spresňuje sa § 59 Zákonníka práce), ako aj na povinnosť transponovať smernicu 2015/1794, ktorá sa z hľadiska hospodárnosti navrhuje transponovať cez túto novelu. Predkladateľ nesúhlasí s vecne nesúvisiacou novelizáciou ustanovení § 75, § 83 a § 83a Zákonníka práce.	
NBS	K čl. III- návrh zákona č. 5.2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
V úvodnej vete je potrebné za slová „zákona č. 353/2015 Z. z.“ vložiť čiarku a súčasne vypustiť slovo „a“, na konci za slová „zákona č. 378/2015 Z.z.“ vložiť čiarku a doplniť slová „zákona č. 389/2015 Z. z. a zákona č. 91/2016 Z. z.". 	O	A		
NBÚSR	
Bez pripomienok	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I bod 21 návrhu zákona:
1. V čl. I bod 21 návrhu zákona a rovnako aj v celom predkladanom materiáli, odporúčame predkladateľovi namiesto pojmu „riadiaci pracovník“ používať pojem „vedúci zamestnanec“ a to v zmysle ustáleného pojmu používaného v zákone č. 311/2011 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov. Dovolíme si predkladateľa upozorniť na čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR, v zmysle ktorého „zákon musí byť terminologicky správny, presný, jednotný a všeobecne zrozumiteľný. Možno v ňom používať len správne a v právnom poriadku ustálené pojmy a správnu právnu terminológiu“. Zároveň v zmysle čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR „na označenie rovnakých právnych inštitútov používajú rovnaké právne pojmy v rovnakom význame. Jeden právny pojem s vymedzeným významom sa v tomto význame používa jednotne v celom právnom poriadku. Ak je význam právneho pojmu vymedzený v jednom zákone, nemôže iný zákon pre ten istý právny pojem vytvárať iný význam...“. Rovnako aj „pri preberaní alebo vykonávaní právne záväzných aktov Európskej únie sa používajú ustálené právne pojmy, ktoré zodpovedajú účelu a obsahu sledovanému preberaným a vykonávaným právne záväzným aktom Európskej únie“ a to v zmysle čl. 6 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti: 
1. Žiadame do doložky zlučiteľnosti doplniť smernicu 2008/115/ES a smernicu (EÚ) 2015/1794, v ktorých je problematika návrhu zákona upravená.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K tabuľke zhody smernice 2004.38.ES:
1. Žiadame upraviť stĺpec 1 tabuľky zhody, v ktorom sú nesprávne uvedené články smernice s účinným znením smernice a to nasledovne: Pri preukazovaní transpozície čl. 8 smernice žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 4 odsek 3 smernice. Pri preukazovaní transpozície čl. 13 smernice žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 2 odsek 1 smernice. Pri preukazovaní transpozície čl. 14 ods. 1 smernice ide o uvedenie nesprávneho článku a odseku smernice, žiadame predkladateľa namiesto čl. 14 ods. 1 smernice, uviesť čl. 13 ods. 2 smernice. Pri preukazovaní transpozície čl. 14 ods. 2 smernice žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 2 odsek 1 smernice a pri preukazovaní transpozície čl. 14 ods. 3 smernice žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 3 odsek 2 smernice. Pri preukazovaní transpozície čl. 27 ods. 2 smernice žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 2 odsek 1 smernice a pri preukazovaní transpozície čl. 27 ods. 3 smernice, žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 3 odsek 2 smernice, rovnako pri preukazovaní transpozície čl. 27 ods. 4 smernice, žiadame predkladateľa uviesť namiesto odseku 4 odsek 3 smernice a pri preukazovaní transpozície čl. 28 ods. 1 smernice, žiadame predkladateľa uviesť čl. 27 ods. 4 smernice. Pri preukazovaní transpozície čl. 29 ods. 1 smernice, žiadame predkladateľa uviesť čl. 28 ods. 3 písm. a) smernice a pri preukazovaní transpozície čl. 36 smernice, žiadame predkladateľa uviesť namiesto tohto článku, čl. 35 smernice.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K tabuľke zhody smernice 2004.38.ES:
2. Odporúčame v zmysle hodnotenia zo strany Komisie preukázať v tabuľke zhody aj transpozíciu čl. 14 ods. 4 smernice, čl. 15 ods. 1 smernice a čl. 31 ods. 1 smernice. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti: 
2. V bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame odstrániť pojem „Európskych spoločenstiev“, keďže 1. decembra 2009 nadobudla platnosť Lisabonská zmluva, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, na základe ktorej sa Európska únia stala právnym nástupcom Európskeho spoločenstva a tým sa aj právo Európskeho spoločenstva recipovalo do práva Európskej únie.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I bod 21 návrhu zákona:
2. V čl. I bod 21 návrhu zákona, v poznámkach pod čiarou k odkazu 45a) a 45b) predkladateľ odkazuje na neexistujúce ustanovenia a to § 21b ods. 5 písm. c) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení návrhu zákona a § 21 ods. 5 písm. b) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení návrhu zákona. Predkladaným návrhom zákona sa síce v čl. III novelizuje zákon č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, avšak § 21b ods. 5 sa nedopĺňa o písm. c) ani § 21 ods. 5 sa nedopĺňa o písm. b). Žiadame uvedené poznámky pod čiarou upraviť v zmysle predloženého návrhu zákona. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti: 
3. Zároveň v bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame ako primárne právo Európskej únie, v ktorom je problematika návrhu zákona upravená, citovať konkrétne články Zmluvy o fungovaní Európskej únie.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti: 
4. V bode 4 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame doplniť lehotu na prebratie smernice (EÚ) 2015/1794.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti: 
5. V bode 4 písm. b) doložky zlučiteľnosti žiadame doplniť lehotu určenú na predloženie návrhu právneho predpisu na rokovanie vlády podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu a vypracovanie tabuliek zhody k smernici (EÚ) 2015/1794.	O	A		
OAPSVLÚVSR	Nad rámec návrhu zákona:
Odporúčame predkladateľovi zaviesť do zákona č. 404/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov legislatívnu skratku „Únia“ v zmysle bodu 9.1. a nasl. prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.	O	N	Zákon v žiadnom ustanovení nepoužíva samostatný pojem Európska únia, preto nie je potrebné zavádzať jeho legislatívnu skratku.	
OAPSVLÚVSR	K čl. V návrhu zákona:
Upozorňujeme predkladateľa, že v zmysle čl. 28 bod 1 smernice 2014/36/EÚ „Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 30. septembra 2016. Bezodkladne Komisii oznámia znenie týchto opatrení. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.“ Netransponovanie smernice 2014/36/EÚ do 30. septembra 2016 predstavuje porušenie záväzkov Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii a môže sa stať predmetom konania proti Slovenskej republike o porušení čl. 258 až 260 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 	O	ČA	Transponovanie smerníc, ako aj ďalšie navrhované zmeny, ktoré sú iniciované aj mimovládnymi organizáciami a zamestnávateľmi, si vyžadujú širšie konzultácie s týmito subjektmi. Ministerstvo vnútra si je však vedomé záväzkov voči Európskej únii a zabezpečí legislatívny proces tak, aby sa Slovenská republika vyhla konaniu, prípadne snkciám podľa Zmluvy o fungovaní EÚ .	
OAPSVLÚVSR	K čl. I bod 1 návrhu zákona:
V čl. I bod 1 návrhu zákona a rovnako aj v celom predkladanom materiáli, dávame predkladateľovi na zváženie namiesto slova „podnik“ používať pojem „zamestnávateľ“ v príslušnom gramatickom tvare a to v súlade s § 7 zákona č. 311/2011 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov. Dovolíme si predkladateľa upozorniť na čl. 6 ods. 2 k Legislatívnych pravidiel vlády SR, v zmysle ktorého „zákon musí byť terminologicky správny, presný, jednotný a všeobecne zrozumiteľný. Možno v ňom používať len správne a v právnom poriadku ustálené pojmy a správnu právnu terminológiu“. Zároveň v zmysle čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR „na označenie rovnakých právnych inštitútov používajú rovnaké právne pojmy v rovnakom význame. Jeden právny pojem s vymedzeným významom sa v tomto význame používa jednotne v celom právnom poriadku. Ak je význam právneho pojmu vymedzený v jednom zákone, nemôže iný zákon pre ten istý právny pojem vytvárať iný význam...“. Rovnako aj „pri preberaní alebo vykonávaní právne záväzných aktov Európskej únie sa používajú ustálené právne pojmy, ktoré zodpovedajú účelu a obsahu sledovanému preberaným a vykonávaným právne záväzným aktom Európskej únie“ a to v zmysle čl. 6 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I bod 10 návrhu zákona:
V čl. I bod 10 návrhu zákona, v poznámke pod čiarou k odkazu 35a, žiadame predkladateľa uviesť úplnú citáciu právneho predpisu. V zmysle bodu 23.4. prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR: „Ak sa odkazuje na právny predpis alebo na jeho jednotlivé ustanovenia prvýkrát, uvedie sa v poznámke pod čiarou úplná citácia tohto právneho predpisu“.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I bod 44 návrhu zákona:
V čl. I bod 44 návrhu zákona v § 36 ods. 1 písm. g) odporúčame predkladateľovi nahradiť pojem „vstúpil do pracovnoprávneho vzťahu“ pojmom „uzatvoril pracovnoprávny vzťah“ a to v zmysle ustáleného pojmu používaného v zákone č. 311/2011 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov. Dovolíme si predkladateľa upozorniť na čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR, v zmysle ktorého „zákon musí byť terminologicky správny, presný, jednotný a všeobecne zrozumiteľný. Možno v ňom používať len správne a v právnom poriadku ustálené pojmy a správnu právnu terminológiu“. Zároveň v zmysle čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR „na označenie rovnakých právnych inštitútov používajú rovnaké právne pojmy v rovnakom význame. Jeden právny pojem s vymedzeným významom sa v tomto význame používa jednotne v celom právnom poriadku. Ak je význam právneho pojmu vymedzený v jednom zákone, nemôže iný zákon pre ten istý právny pojem vytvárať iný význam...“. Rovnako aj „pri preberaní alebo vykonávaní právne záväzných aktov Európskej únie sa používajú ustálené právne pojmy, ktoré zodpovedajú účelu a obsahu sledovanému preberaným a vykonávaným právne záväzným aktom Európskej únie“ a to v zmysle čl. 6 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I bod 55 návrhu zákona:
V čl. I bod 55, § 68 ods. 2 písm. d) návrhu zákona, odporúčame predkladateľovi namiesto „uzatvoril“ používať pojem „uzavrel“ v príslušnom gramatickom tvare a to v zmysle ustáleného pojmu používaného v zákone č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Dovolíme si predkladateľa upozorniť na čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR, v zmysle ktorého „zákon musí byť terminologicky správny, presný, jednotný a všeobecne zrozumiteľný. Možno v ňom používať len správne a v právnom poriadku ustálené pojmy a správnu právnu terminológiu“. Zároveň v zmysle čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR „na označenie rovnakých právnych inštitútov používajú rovnaké právne pojmy v rovnakom význame. Jeden právny pojem s vymedzeným významom sa v tomto význame používa jednotne v celom právnom poriadku. Ak je význam právneho pojmu vymedzený v jednom zákone, nemôže iný zákon pre ten istý právny pojem vytvárať iný význam...“. Rovnako aj „pri preberaní alebo vykonávaní právne záväzných aktov Európskej únie sa používajú ustálené právne pojmy, ktoré zodpovedajú účelu a obsahu sledovanému preberaným a vykonávaným právne záväzným aktom Európskej únie“ a to v zmysle čl. 6 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I úvodná veta návrhu zákona:
V čl. I úvodnú vetu žiadame doplniť aj o znenie zákona č. 125/2016 Z. z. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. II bod 5 návrhu zákona:
V čl. II bod 5 návrhu zákona, sa do § 250 ods. 4 zákona č. 301/2011 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov transponuje čl. 2 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/1794, avšak neúplne. V zmysle smernice (EÚ) 2015/1794 sa zasadnutia osobitného vyjednávacieho orgánu alebo európskej zamestnaneckej rady okrem ich člena, môže zúčastniť aj jeho náhradník, ktorý je členom posádky, alebo námornej lode. Zároveň v zmysle čl. 2 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/1794 v prípadoch, keď sa člen osobitného vyjednávacieho orgánu alebo európskej zamestnaneckej rady alebo jeho náhradník, ktorý je členom posádky námornej lode, nemôže na zasadnutí zúčastniť, zváži sa možnosť využiť nové informačné a komunikačné technológie, ak je to možné. Odporúčame predkladateľovi, aby aj tieto možnosti zapracoval do predkladaného návrhu zákona. V prípade, že je predmetný článok smernice v návrhu transponovaný, je potrebné preukázať túto transpozíciu v tabuľke zhody. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. III bod 9 návrhu zákona:
V čl. III bod 9 návrhu zákona – v poznámke pod čiarou k odkazu 22kb) predkladateľ nesprávne odkazuje na § 2 ods. 1 písm. r) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení návrhu zákona. Žiadame predkladateľa odkázať na § 2 ods. 1 písm. s) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení návrhu zákona, ktorý upravuje „vnútropodnikový presun“.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. III úvodná veta návrhu zákona:
V čl. III úvodnú vetu žiadame doplniť aj o znenie zákona č. 389/2015 Z. z. a zákona č. 91/2016 Z. z.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K tabuľke zhody smernice (EÚ) 2015.1794:
V tabuľke zhody je uvedený odlišný dátum účinnosti návrhu zákona, ako je uvedený v predkladanom návrhu, žiadame zjednotiť.	O	A		
OAPSVLÚVSR	Všeobecne k návrhu zákona:
V zmysle predkladacej správy k návrhu zákona je jedným z dôvodov predloženia predmetného návrhu zákona okrem iného, aj transpozícia smernice 2014/66/EÚ a transpozícia smernice 2014/36/EÚ. Transpozícia smerníc a teda súlad návrhu zákona s právom Európskej únie sa preukazuje tabuľkou zhody. V oboch prípadoch (smernica 2014/66/EÚ a smernica 2014/36/EÚ) musíme konštatovať, že transpozícia nebola úplná a žiadame predkladateľa prepracovať návrh zákona a vypracovať nové tabuľky zhody v súlade s pripomienkami uvedenými nižšie. Príkladmo uvedieme niekoľko nedostatkov transpozície. Smernica 2014/66/EÚ: V niektorých prípadoch predkladateľ nepreukazuje transpozíciu smernice vôbec (napr. čl. 3 písm. c) smernice, čl. 3 písm. l) až o) smernice, čl. 18 ods. 2 písm. b), c), d), e) smernice), z uvedeného sa domnievame, že transpozícia nebola vykonaná. V prípade, že predmetné články smernice sú v návrhu transponované, je potrebné preukázať túto transpozíciu v tabuľke zhody. V iných prípadoch zase predkladateľ označil spôsob transpozície ako n. a., čo znamená, že transpozícia sa neuskutočňuje, teda príslušné ustanovenie nie je potrebné transponovať, s čím sa v mnohých prípadoch nestotožňujeme (ako napríklad pri preukazovaní transpozície čl. 1 písm. a) a b) smernice, alebo čl. 3 písm. j) smernice). V ďalších prípadoch predkladateľ preukazuje transpozíciu neexistujúcimi ustanoveniami slovenského právneho predpisu (napr. pri preukazovaní transpozície čl. 3 písm. e) až g) smernice, čl. 7 ods. 3 písm. a) a b) smernice, čl. 8 ods. 2, ods. 4 a ods. 5 písm. b) a c) smernice, čl. 9 ods. 1 a ods. 2 smernice) z čoho vyplýva, že transpozícia nebola vykonaná. Predkladateľ ďalej preukazuje transpozíciu smernice do právneho poriadku Slovenskej republiky znením zákona, ktoré neobsahuje znenie predkladaného návrhu zákona (napr. pri preukazovaní transpozície čl. 2 ods. 1 smernice, čl. 11 ods. 1 a ods. 2 smernice). V mnohých prípadoch je zase nesprávne označené ustanovenie právneho poriadku Slovenskej republiky do ktorého sa smernica preberá (ako napríklad pri preukazovaní transpozície čl. 3 písm. b) smernice, čl. 7 ods. 1písm. d) smernice, čl. 8 ods. 1 písm. c) smernice, čl. 8 ods. 3 písm. b) a d) smernice , čl. 8 ods. 5 písm. b) smernice). V tabuľke zhody je ďalej uvedený odlišný dátum účinnosti návrhu zákona, ako je uvedený v predkladanom návrhu. Zároveň žiadame predkladateľa preukázať v tabuľke zhody k čl. 9 ods. 3 smernice opatrenie, ktoré ustanovia členské štáty a ktorým je aj „monitorovanie“. Smernica 2014/36/EÚ: K smernici 2014/36/EÚ uplatňujeme obdobné pripomienky ako pri smernici 2014/66/EÚ a teda, že predkladateľ nepreukazuje pri niektorých článkoch transpozíciu smernice vôbec. V niektorých prípadoch zase predkladateľ označil spôsob transpozície ako n. a., čo znamená, že transpozícia sa neuskutočňuje, teda príslušné ustanovenie nie je potrebné transponovať, s čím sa opäť v mnohých prípadoch nestotožňujeme (ako napr. pri transpozícií čl. 1 ods. 1 a ods. 2 smernice, čl. 3 písm. e) a f) smernice, čl. 8 ods. 6 smernice, čl. 9 ods. 6 smernice, čl. 12 ods. 5 smernice, čl. 15 ods. 10 smernice, čl. 18 ods. 6 smernice). V ďalších prípadoch predkladateľ preukazuje transpozíciu neexistujúcimi ustanoveniami slovenského právneho predpisu, alebo preukazuje transpozíciu smernice do právneho poriadku Slovenskej republiky znením zákona, ktoré neobsahuje znenie predkladaného návrhu zákona. V mnohých prípadoch je zas nesprávne označené ustanovenie právneho poriadku Slovenskej republiky do ktorého sa smernica preberá. V tabuľke zhody je opäť uvedený odlišný dátum účinnosti návrhu zákona, ako v predkladanom návrhu. V zmysle vyššie uvedeného máme za to, že predkladateľ netransponoval uvedené smernice správne a úplne, žiadame prepracovať návrh zákona a vypracovať nové tabuľky zhody v súlade s vyššie uvedenými pripomienkami. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K názvu návrhu zákona:
Žiadame odstrániť bodku za názvom návrhu zákona. V zmysle bodu 16 prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR sa bodka za názvom právneho predpisu nedáva.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke vybraných vplyvov:
Žiadame vyplniť bod 7 doložky vybraných vplyvov, ktorý sa týka transpozície práva EÚ, keďže návrhom zákona sa transponuje smernica 2014/36/EÚ, smernica 2014/66/EÚ, smernica (EÚ) 2015/1794 a zároveň sa spresňuje transpozícia smernice 2004/38/ES v platnom znení. 	O	A		
PMÚSR	celému materiálu
bez pripomienok	O	A		
PMÚSR	celému materiálu
bez pripomienok	O	A		
RÚZSR	3. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 20 – v časti §23 odsek 4, posledná veta
„Ak je platnosť cestovného dokladu štátneho príslušníka tretej krajiny kratšia ako 180 dní, udelí policajný útvar prechodný pobyt najviac na obdobie platnosti cestovného dokladu. Do celkového obdobia, na ktoré môže policajný útvar udeliť prechodný pobyt na účel sezónneho zamestnania, nie je povinný započítať aj obdobie maximálne 90 dní, počas ktorého štátny príslušník tretej krajiny podľa odseku 6 písm. g) vykonával sezónne zamestnanie.“ Odôvodnenie: Súčasné platné znenie so zámerom nevyžadovania povolenia k prechodnému pobytu za účelom zamestnania počas sezónnych prác (zámer novely) je limitované obdobím 90 dní. Pri súčasnom charaktere poskytovania služieb v cestovnom ruchu (letná a zimná sezóna) môže dôjsť k administratívnym obštrukciám znemožňujúcim mobilitu pracovných síl aj vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín. 	Z	N	Navrhované ustanovenie je v súlade s čl. 14 smernice o sezónnych pracovníkoch. Keďže celková dĺžka pobytu sezónneho zamestnania nesmie presiahnuť 180 dní, je potrebné do tejto doby započítať aj obdobie, počas ktorého štátny príslušník tretej krajiny vykonával sezónne zamestnanie či už na základe víza alebo v rámci bezvízového režimu. 	
RÚZSR	1. Pripomienka k návrhu zákona ako celku
Novela zákona o pobyte cudzincov pre účely zamestnania jednoznačne a zrozumiteľne neuvádza, že Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/36/EÚ z 26. februára 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účel zamestnania ako sezónni pracovníci sa podľa čl. 2 odsek 3 neuplatňuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí: a) vykonávajú činnosť v mene podnikov so sídlom v inom členskom štáte v rámci poskytovania služieb v zmysle článku 56 ZFEÚ, vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín vyslaných podnikmi usadenými v inom členskom štáte v rámci poskytovania služieb v súlade so Smernicou 96/71/ES, b) sú rodinnými príslušníkmi občanov Únie, ktorí uplatnili svoje právo na slobodu pohybu v rámci Únie v súlade so Smernicou Európskeho parlamentu a rady č. 2004/38/ES, c) spolu so svojimi rodinnými príslušníkmi a bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť majú na základe dohôd buď medzi Úniou a členskými štátmi a tretími krajinami právo na voľný pohyb rovnocenný s právom občanov Únie RÚZ navrhuje toto ustanovenie smernice premietnuť do znenia zákona o pobyte cudzincov. 	O	ČA	Osobná pôsobnosť smernice vyplýva z jednotlivých ustanovení zákona a nepovažujeme za potrebné explicitne vymenúvať, na koho sa nevzťahuje, bola však doplnená príslušná tabuľka zhody.	
RÚZSR	2. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 16
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť Odôvodnenie: V podnikateľskej praxi nastáva situácia, že podnikateľ pozýva svojich obchodných partnerov na rôzne rokovania. Ubytovanie si obchodní partneri rezervujú a zabezpečujú sami a na vlastné náklady. Ubytovacie zariadenie - väčšinou hotel pritom nie je povinný vydať potvrdenie o poskytnutí ubytovania pre obchodného partnera, keďže podnikateľ nebol objednávateľom ubytovania. Okrem toho pri viacnásobnom vstupe - keď rokovania sú v dlhšom časovom horizonte /napr. víza na pol roka/ nie sú známe termíny jednotlivých návštev, tak ani obchodný partner pri podaní žiadosti o overenie pozvania nevie rezervovať ubytovanie. 	Z	N	Udeľovanie víz patrí do kompetencie Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR. Vyžadovanie pozvania overeného policajným útvarom je v kompetencii zastupiteľského úradu a slúži ako podporný doklad na rozhodovanie v konaní o udelení schengenského víza. Konzulárny pracovník nemusí vždy vyžiadať k žiadosti o vízum pozvanie overené policajným útvarom, v niektorých prípadoch, napr. pri obchodných kontaktoch, postačuje spravidla aj pozvanie napísané firmou. Pozvanie overené policajným útvarom by si mal konzulárny pracovník vyžiadať, napr. ak má pochybnosti, že účel pobytu deklarovaný v pozvaní nezodpovedá skutočnému účelu cesty alebo má dôvodné podozrenie, že pozývaný cudzinec predstavuje bezpečnostné riziko. Ak je vízum udelené na viacnásobný vstup, toto je plne v kompetencii konzulárneho pracovníka a nemôže tak urobiť na základe pozvania overeného policajným útvarom. Taktiež si treba uvedomiť, že pozývanou osobou nemusí byť iba obchodný partner a v takom prípade overené pozvanie nahrádza väčšinu náležitostí, ktoré sa k žiadosti o vízum prikladajú (finančné zabezpečenie, ubytovanie...), pretože pozývajúci sa v pozvaní zaväzuje, že uhradí všetky náklady spojené s pobytom a vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny. 	
RÚZSR	5. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 85, v časti §113 písmeno d)
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť Odôvodnenie: V prípade zasielania hlásenia pobytu cudzinca prostredníctvom elektronickej služby dostáva ubytovateľ potvrdenie o splnení prihlasovacej povinnosti do jeho elektronickej schránky. Hlásenie ako aj všetky náležitosti hlásenia sú teda známe ubytovateľovi ako aj cudzineckej polícií. Archiváciu úradne vypísaného tlačiva preto považujeme za duplicitu a zbytočnú administratívnu záťaž. 	Z	A		
RÚZSR	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 33, - v časti § 32 odsek 16, písmeno a)
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení doplniť na konci text :“takýmto dokladom môže byť aj čestné prehlásenie zamestnávateľa“ Odôvodnenie: Z formulácie návrhu zákona nie je zrejme o aký doklad má ísť. V mnohých krajinách nie sú písomné pracovné zmluvy, preto ani zmena miesta výkonu práce by nebola v písomnej forme. Je ťažké takýto doklad zabezpečiť, keď ho zákon bližšie nešpecifikuje, pričom je dôležité, aby bol cudzineckou políciou v procese udelenia pobytu uznaný. 	Z	N	Skutočnosť, že štátny príslušník tretej krajiny bol bezprostredne pred dátumom vnútropodnikového presunu zamestnaný v rámci toho istého podniku alebo tej istej skupiny podnikov je jednou zo základných podmienok vnútropodnikového presunu. Túto skutočnosť je povinný potvrdiť zamestnávateľ materskej firmy, ktorá môže o tejto skutočnosti vydať potvrdenie alebo to preukáže napr. aj pracovnou zmluvou. 	
Slovak Business Agency	Doložke vplyvov
V Doložke vplyvov absentuje "Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie", ktorá má byť jej súčasťou podľa bodu 4.5. Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov (JM) v prípade, ak predkladateľ v doložke vplyvov identifikuje vplyvy na túto oblasť. V tomto prípade sú identifikované negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie a analýza vplyvov chýba. Žiadame o jej dopracovanie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie.	O	A		
Slovak Business Agency	Doložke vplyvov
V Doložke vplyvov absentuje "Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie", ktorá má byť jej súčasťou podľa bodu 4.5. Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov (JM) v prípade, ak predkladateľ v doložke vplyvov identifikuje vplyvy na túto oblasť. V tomto prípade sú identifikované negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie a analýza vplyvov chýba. Žiadame o jej dopracovanie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie. (pozn. pre predkladateľa: skoršiu totožnú pripomienku prosíme nebrať na vedomie)	Z	A		
Slovak Business Agency	Doložke vplyvov
V Doložke vplyvov časť „Transpozícia práva EÚ“ sa uvádza: „Národná právna úprava nepresiahne rámec minimálnych požiadaviek EÚ.“, čo vzhľadom na absentujúcu tabuľku zhody nemožno relevantne posúdiť. Pre relevantné posúdenie žiadame o dopracovanie Tabuľky zhody v súlade s čl. 17 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR a dopracovanie časti Doložky vplyvov „Transpozícia práva EÚ“ v súlade s postupom podľa časti II. Obsahové požiadavky doložky časť A. Doložka bod 7. upravujúci Transpozíciu práva EÚ.	O	ČA	Tabuľky zhody boli vypracované a uverejnené na portáli, Doložka vplyvov bola doplnená. 	
Slovak Business Agency	Doložke vplyvov
V Doložke vplyvov časti „Alternatívne riešenia“ sa uvádza: „Alternatívne riešenia neboli posudzované, nakoľko ide o implementáciu právneho predpisu EÚ.“ Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov (JM) takéto pravidlo neustanovuje, naopak, podľa časti II. Obsahové požiadavky doložky časť A. Doložka bod 5. upravujúci Alternatívne riešenia platí, že „V prípade, ak právny predpis vyššej právnej sily už určuje podstatu a formu pripravovanej regulácie, je potrebné zvážiť aspoň rôzne spôsoby implementácie a vynucovania takejto regulácie.“ Rovnako platí, že „V prípade vplyvov na podnikateľské prostredie je možné využiť výstupy z konzultácie na definovanie alternatív.“, čo v tomto prípade nemožno uplatniť, nakoľko konzultácie s podnikateľskými subjektami, a to napriek identifikácie negatívneho vplyvu na podnikateľské prostredie, neboli uskutočnené. Žiadame o riadne vypracovanie časti Doložky vplyvov "Alternatívne riešenia" v súlade so znením JM. 	O	A		
Slovak Business Agency	Doložke vplyvov
V Doložke vplyvov časti „Alternatívne riešenia“ sa uvádza: „Alternatívne riešenia neboli posudzované, nakoľko ide o implementáciu právneho predpisu EÚ.“ Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov (JM) takéto pravidlo neustanovuje, naopak, podľa časti II. Obsahové požiadavky doložky časť A. Doložka bod 5. upravujúci Alternatívne riešenia platí, že „V prípade, ak právny predpis vyššej právnej sily už určuje podstatu a formu pripravovanej regulácie, je potrebné zvážiť aspoň rôzne spôsoby implementácie a vynucovania takejto regulácie.“ Rovnako platí, že „V prípade vplyvov na podnikateľské prostredie je možné využiť výstupy z konzultácie na definovanie alternatív.“, čo v tomto prípade nemožno uplatniť, nakoľko konzultácie s podnikateľskými subjektami, a to napriek identifikácie negatívneho vplyvu na podnikateľské prostredie, neboli uskutočnené. Žiadame o riadne vypracovanie časti Doložky vplyvov "Alternatívne riešenia" v súlade so znením JM. (pozn. pre predkladateľa: skoršiu totožnú pripomienku prosíme nebrať na vedomie)	Z	A		
Slovak Business Agency	Obsahu návrhu zákona
V obsahu návrhu zákona predloženého do pripomienkového konania absentuje tabuľka zhody návrhu zákona s právom Európskej únie (tzv. transpozičná tabuľka, ktorá prehľadne monitoruje spôsob transpozície jednotlivých článkov smerníc EÚ do vnútroštátneho práva), ktorá má byť súčasťou všeobecnej časti dôvodovej správy pri predložení návrhu do pripomienkového konania v súlade s čl. 17 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR.	O	N	Tabuľky zhody boli predložené do medzirezortného pripomienkového konania.	
Slovak Business Agency	vlastnému materiálu, čl. I, par. 113 písm. c)
Žiadame o spresnenie spôsobu možnosti vyplnenia úradného tlačiva o hlásení pobytu cudzinca prostredníctvom elektronickej služby zavedenej na tento účel v par. 113 písm. c), a to v čo najjednoduchšej forme. Elektronická služba začala fungovať až od 15.1.2016 a už dnes sú známe problémy s aplikačnej praxe v dôsledku nastavenia fungovania tejto elektronickej služby. Nevyhnutnou podmienkou napr. je, aby splnomocnené osoby ubytovateľa (napr. recepčná) boli držiteľmi elektronického občianskeho preukazu (eID karta) s aktivovaným zaručeným elektronickým podpisom (ZEP). Ďalej napr. povinnosť scanovať jednotlivo doklad o každom ubytovanom cudzincovi a zasielať cudzineckej polícii. Elektronická služba mala zjednodušiť túto, už aj tak nadmernú bytokratickú povinnosť a nie ju ešte skomplikovať. 	Z	N	Pripomienka si nevyžaduje legislatívnu úpravu. Problém je technického charakteru a je možné ho riešiť, keď budú na to vytvorené podmienky bez zmeny zákona. 	
Slovak Business Agency	vlastnému materiálu – čl. I, § 113 písm. d)
Žiadame vypustiť písm. d) v § 113, ktorým sa zavádza ďalšia povinnosť pre ubytovateľov na úseku ubytovávania cudzincov, konkrétne povinnosť uchovávať po dobu dvoch rokov vyplnené úradné tlačivo o hlásení pobytu cudzinca, ak vyplnené úradné tlačivo doručil policajnému útvaru prostredníctvom elektronickej služby. Do 15. januára 2016, kedy sa stalo elektronické hlásenie konečne vykonateľné zverejnením formulára na stránke MV SR, museli ubytovatelia podľa písm. c) tohto § zabezpečiť vyplnenie úradného tlačiva o hlásení pobytu každého jedného cudzinca a doručiť ho policajnému útvaru do piatich dní od ubytovania. Rozsah povinností ubytovateľa na úseku hlásenia pobytu cudzincov ubytovaných v ich zariadení by sa už v žiadnom prípade nemal rozširovať, nakoľko samotná táto právna úprava nepredstavuje transpozíciu žiadnej smernice EÚ, v mnohých členských štátoch EÚ existuje len evidencia ubytovateľom, ale nie i povinné hlásenie štátnym úradom, väčšinou je systém funkčný na základe vyžiadania (napr. Nórsko, Estónsko, Fínsko). I tam, kde je podobná právna úprava ako u nás (napr. Česká republika, Taliansko) existuje spoľahlivý elektronický systém, ktorý je k dispozícii od št. orgánu každému ubytovateľovi. 	Z	A		
Slovak Business Agency	vlastnému materiálu – čl. I, § 37 ods. 2
Žiadame z dôvodu gold-platingu, úpravu v § 37 ods. 2 vo veci dĺžky trvania platnosti tzv. modrej karty EÚ zo súčasných troch rokov na štyri roky, nakoľko čl. 7 ods. 2 smernice Rady 2009/50/ES umožňuje platnosť modrej karty až na štyri roky. Súčasne sa tým podporí zamestnávanie vysokokvalifikovaných osôb. V tomto prípade ide o taký druh gold-platingu, kedy nedochádza, v prípade viacerých možných alternatív EÚ regulácie k voľbe tej z nich, ktorá by bola najmenej prísna či zaťažujúca (t. j. nevyužitie možnosti maximálnej dĺžky trvania platnosti modrej karty EÚ).	Z	A		
Slovak Business Agency	vlastnému materiálu – čl. III, § 21a a § 21b
Žiadame z dôvodu tzv. gold-platingu t. j. rozširovania požiadaviek kladených EÚ legislatívou, najmä smerníc, v procese transpozície do vnútroštátneho právneho poriadku, vypustiť § 21a a 21b zo zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov a v celom texte tohto ako i iných predpisov odstrániť odkaz na dané ustanovenia a právne inštitúty „Potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu“ a „Potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta“. Tieto právne inštitúty boli zavedené novelou zákona č. 495/2013 Z. z. z 3. decembra 2013. Dôvodová správa argumentovala nutnosť ich zavedenia transpozíciou ustanovení smernice Rady 2011/98/EÚ, avšak táto smernica vôbec neupravuje povinnosti na strane zamestnávateľa pri obsadzovaní voľného pracovného miesta štátnym príslušníkom 3. krajiny. Čl. 8 ods. 2 smernice Rady 2009/50/ES len umožňuje („členský štát môže“) členským štátom EÚ preskúmať situáciu na svojom trhu práce a uplatniť svoje vnútroštátne postupy týkajúce sa požiadaviek na obsadenie voľného pracovného miesta. Čl. 13 ods. 3 smernice Rady 2003/109/ES rovnako len umožňuje („členský štát môže“) z dôvodov politiky pracovného trhu členským štátom EÚ uprednostniť občanov únie pred štátnymi príslušníkmi 3. krajín. V tomto prípade ide o taký druh gold-platingu, kedy dochádza k využitiu možnosti odchýliť sa/ odkloniť sa z požiadaviek EÚ regulácie v prísnejšej, širšej či viac zaťažujúcej forme/verzii (t. j. nevyužitie ustanovenia „členský štát môže“). Rovnako tieto právne inštitúty spôsobujú v praxi značné problémy zamestnávateľom – nie len byrokratického charakteru (žiadosti na ÚPSVaR), ale brzdia im aj možnosť rozvíjať svoj biznis (zamestnaním nových vhodných zamestnancov), nakoľko zákon dnes ani neurčuje dobu, počas ktorej ÚPSVaR hľadá spomedzi uchádzačov o zamestnanie vedených v evidencii na celom Slovensku vhodného kandidáta namiesto štátneho príslušníka 3. krajiny. Zamestnávateľ tak nezačne ani prispievať do štátneho rozpočtu platením povinných odvodov a daní za nových zamestnancov či sa podieľať na tvorbe HDP, nakoľko mu sám štát svojím byrokratickým opatrením neumožňuje zamestnať nových zamestnancov. Zákon rovnako nezohľadňuje mieru nezamestnanosti v jednotlivých okresoch, v ktorých má nové pracovné miesto vzniknúť, keďže pri významne nižšej nezamestnanosti napr. v krajských mestách oproti celoslovenskému priemeru nie je dôvod takýmto spôsobom chrániť trh práce, nakoľko nie je ohrozený. Naopak, podľa aktuálnej situácie na trhu práce na Slovensku pre mnohé sektory hospodárstva chýbajú kvalifikovaní ľudia. 	Z	N	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Problematika by mala byť zohľadnená pri príprave nového zákona o zamestnávaní cudzincov, nakoľko si aj Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR samo uvedomuje, že absencia kvalifikovaných pracovníkov na trhu práce v SR je v niektorých oblastiach problémom. Vydávanie uvedených potvrdení bolo zavedené transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte do právneho poriadku Slovenskej republiky, kedy sa stanovil jednotný postup vybavovania žiadostí vedúci k jednotnému povoleniu zahŕňajúcemu povolenie na prechodný pobyt aj povolenie na zamestnanie a jednotný postup vybavovania žiadostí vedúci k vydaniu modrej karty Európskej únie v rámci jedného správneho aktu. Vydávaním potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, ktoré obsahuje súhlas alebo nesúhlas s jeho obsadením ústredím a vydávaním potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré obsahuje súhlas alebo nesúhlas s jeho obsadením úradom je zabezpečený regulačný mechanizmus pre štát pri zamestnávaní štátnych príslušníkov tretej krajiny. Vydávanie uvedených potvrdení pre účely jednotného povolenia a Modrej karty EÚ nahradilo udeľovanie povolení na zamestnanie, na ktoré nie je podľa zákona o službách zamestnanosti právny nárok. Doba, počas ktorej úrad alebo ústredie hľadá spomedzi uchádzačov o zamestnanie vedených v evidencii vhodného kandidáta namiesto štátneho príslušníka tretej krajiny vplýva z ustanovení § 21 ods. 3 a 4, § 21a ods.1a § 21 b ods. 3 zákona o službách zamestnanosti. Uvedené potvrdenia vydáva ústredie a lebo úrad na základe žiadosti útvaru Policajného zboru, zamestnávateľ nie je administratívne zaťažovaný podávaním žiadostí na ich vydanie. Skúmanie situácie na trhu práce na účely vydávania uvedených potvrdení je v kompetencii ústredia a úradov, ktoré zohľadňujú štruktúru evidovaných uchádzačov o zamestnanie a uskutočňujú pre zamestnávateľa výberové konania. Vydávanie uvedených potvrdení neovplyvňuje lehotu na vydanie modrej karty EÚ a udelenie jednotného povolenia na pobyt a zamestnanie, nakoľko táto plynie v rámci jedeného správneho aktu, a teda nemá žiaden vplyv na vydanie týchto dokladov v lehote ustanovenej zákonom o pobyte cudzincov. Zároveň uvádzame, že z § 21a a § 21b nevyplývajú žiadne povinnosti na strane zamestnávateľa.	
Slovak Business Agency	vlastnému materiálu – čl. I, § 34 ods. 6 a 7
Žiadame z dôvodu tzv. gold-platingu vypustiť ods. 6 a 7 v § 34 a v celom texte tohto ako i v iných predpisov odstrániť odkaz na dané ustanovenia a právne inštitúty „Preukazovanie príjmu z podnikania - cudzinec podnikajúci ako fyzická osoba“ a „Preukazovanie zisku z podnikania - cudzinec podnikajúci ako člen orgánu obchodnej spoločnosti“. V tomto prípade ide o taký druh gold-platingu, kedy dochádza k dobrovoľnému rozšíreniu rozsahu pôsobenia EÚ regulácie tak, že pokrýva i prípady/subjekty, ktoré nie sú taxatívne vymedzené (t. j. vlastná tvorba nad rámec rozsahu úpravy danej problematiky v smernici EÚ) Tieto právne inštitúty boli zavedené prijatím samotného zákona č. 404/2011 Z. z. 21. októbra 2011 a upresnené novelou č. 75/2003 Z. z. z 13. marca 2013. Dôvodové správy síce pri problematike štátnych príslušníkov 3. krajín a ich prechodného pobytu argumentujú nutnosť jej úpravy transpozíciou smerníc EÚ, avšak pri týchto konkrétnych inštitútoch analogická úprava v smerniciach EÚ nie je, čoho dôkazom je aj absencia daných ustanovení v tabuľke zhody k viacerým smerniciam EÚ, ktoré sú transponované do zákona o pobyte cudzincov. Navyše ide o výraznú diskrimináciu podnikateľov z 3. krajín oproti iným podnikateľom na Slovensku – či už slovenským alebo z iného členského štátu EÚ, ktorí príjem či zisk dokladovať nemusia. Popri iných bariérach (jazykové, byrokracia v súvislosti s úradmi či cudzineckou políciou, neznalosť právneho prostredia, absentujúce kontakty, atď.) ide o významný problém, ktorý podnikateľov z 3. krajín na Slovensku zaťažuje a tým zároveň demotivuje zostať resp. vôbec začať u nás podnikať a vytvárať tak pracovné miesta, čiže znižovať nezamestnanosť. 	Z	N	Ministerstvo vnútra chápe požiadavku Slovak Business Agency, nie je však možné z hľadiska udelenia pobytu porovnávať podnikanie občana SR a občana tretieho štátu. Občan tretieho štátu si požiada o udelenie povolenia na prechodný pobyt z dôvodu, že chce na našom území podnikať, to znamená, že jeho prioritou je dosiahnutie zisku z podnikania. Návrh zákona však v § 34 ods. 15 počíta aj s prípadmi, ak obchodná spoločnosť alebo družstvo, v mene ktorých štátny príslušník tretej krajiny koná, nedosiahla v predchádzajúcom zdaňovacom období požadovaný zisk. Vzhľadom na to, že dôvody, pre ktoré nebolo možné dosiahnuť zisk môžu byť rôzne (investície, ale aj špekulatívne dôvody) Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky môže posúdiť prínos podnikateľskej činnosti obchodnej spoločnosti alebo družstva pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky a policajný útvar na základe tohto stanoviska môže obnoviť prechodný pobyt. 	
SŠHRSR	
bez pripomienok	O	A		
ÚGKKSR	
Bez pripomienok	O	A		
ÚJDSR	celému materiálu
Bez pripomienok	O	A		
ÚJDSR	celému materiálu
Bez pripomienok	O	A		
ÚNMSSR	
Bez pripomienok.	O	A		
ÚPVSR	
Bez pripomienok.	O	A		
ÚVO	
bez pripomienok	O	A		
Verejnosť	Navrhujeme celý odsek 2 §33 nahradiť nasledujúcim textom
„Policajný útvar pri posudzovaní podnikateľského zámeru, ktorý štátny príslušník tretej krajiny predložil podľa § 32 ods. 5 písm. a), si vyžiada stanovisko od Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, či podnikateľská činnosť štátneho príslušníka tretej krajiny je: a) prínosom pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky alebo b) prínosom pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky a podľa predloženého podnikateľského zámeru bude slúžiť na realizáciu inovatívneho projektu.“	O	A		
Verejnosť	Odporúčame predkladateľovi zlepšiť informovanosť žiadateľov o prechodný pobyt za účelom podnikania a to formou sprehľadnenia a zintuitívnenia údajov na internetovej stránke a vytvorenia telefonickej podpory v slovenskom a anglickom jazyku.
Jednotné a ucelené informácie zjednodušia proces pre príslušníkov tretích krajín. Okrem webovej stránky Ministerstva vnútra SR považujeme za relevantné miesta aj webovú stránku Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR a zastupiteľské úrady v zahraničí. 	O	N	Už v súčasnej dobe sú na stránke ministerstva zahraničných vecí a na stránke ministerstva vnútra potrebné informácie, ktoré sú priebežne aktualizované. Okrem informácií sú na stránke www.minv.sk aj telefonické kontakty na jednotlivé oddelenia cudzineckej polície, kde je vždy anglicky hovoriaci pracovník, ktorý poskytuje bližšie informácie, príp. vysvetlenia.	
Verejnosť	Navhrujeme doplnenie do §33 ods. 8 posledného bodu „ g) štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorého podnikateľská činnosť je posudzovaná podľa § 33 ods. 2 písm. b)“
Na rozvoj inovácií a prilákanie inovatívnych projektov navrhujeme zaviesť možnosť zrýchleného procesu vybavovania žiadostí štátnych príslušníkov tretích krajín v prípade, ak pôjde o podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu.	O	A		
Verejnosť	Obsahu návrhu zákona
Problematika zamestnávania cudzincov, príslušníkov tretích krajín je veľmi zložitá a neprehľadná. Zjednodušenie pravidel pri udeľovaní povolení na pobyt a zamestnanie by motivovalo zamestnávateľské subjekty viac obsadzovať voľné pracovné pozície cudzincami, príslušníkmi tretích krajín, hlavne v profesiách, kde nie je dostatok kvalifikovanej pracovnej sily v radoch evidovaných nezamestnaných občanov SR, uchádzačov o zamestnanie. - Pripomienka za spoločnosť Profesia a Slovenskú alianciu pre internetovú ekonomiku	O	N	Väčšina pravidiel pri zamestnávaní štátnych príslušníkov tretích krajín vychádza z práva Európskej únie, ktoré upravuje pravidlá pre jednotlivé skupiny zamestnancov rozdielne. Slovenská republika je povinná implementovať európske smernice do nášho právneho poriadku. 	
Verejnosť	Navrhujeme v §34 ods. 7 za slová „..., je povinný preukázať zisk po zdanení vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období.“ doplniť nasledujúci text „V prípade, že ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o obnovenie prechodného pobytu podľa § 22 ods. 1 písm. b) a ktorého podnikateľský zámer bol posudzovaný podľa § 33 ods. 2 písm. b) je povinný preukázať zisk po zdanení obchodnej spoločnosti alebo družstva, v mene ktorých koná, za predchádzajúce zdaňovacie obdobie minimálne vo výške dvadsaťnásobku životného minima; ak nepodnikal celé predchádzajúce zdaňovacie obdobie, je povinný preukázať zisk po zdanení vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období.“
S cieľom podpory inovácií sú spojené aj vyššie náklady, preto navrhujeme povinnosť preukazovať zisk po zdanení v nižších násobkoch životného minima v prípadoch, že ide o podnikateľský zámer na realizáciu inovatívneho projektu. 	O	A		
Verejnosť	Navrhujeme nahradenie v §32 ods. 7 písm. b) slova „stonásobku“ slovom „štyridsaťnásobku“.
Stonásobok životného minima je obmedzujúce finančné zabezpečenie pre začínajúcich podnikateľov. 	O	A		
Verejnosť	Obsahu návrhu zákona, v čl. IV, zákon č. 125.2006 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon o inšpekcii práce sa s účinnosťou od 18.6.2016 mení v súvislosti s prijatím zákona č. 351/2015 Z.z. o cezhraničnej spolupráci pri vysielaní zamestnancov na výkon prác pri poskytovaní služieb a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Navrhujeme doplniť vyššie uvedený zákon do úvodnej vety, rovnako tak skontrolovať celý čl. IV v návaznosti na prijatý zákon o cezhraničnej spolupráci.	O	N	Zákon č. 351/2015 Z. z. je v úvodnej vete už uvedený. Návrh zákona zohľadňuje zákon č. 351/2015 Z. z. (účinný od 18.6.2016).	
VšZP	
bez pripomienok	O	A