DÔVODOVÁ SPRÁVA

A. Všeobecná časť 

Predložený návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“) jednoznačne upravuje nezlučiteľnosť funkcií rektora a dekana a spresňuje priebeh štátnej skúšky. 

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná,  zákonmi, v súlade s právom Európskej únie ako aj v súlade s nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky.

Návrh zákona nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, sociálne vplyvy, vplyvy na podnikateľské prostredie, životné prostredie, na informatizáciu spoločnosti ani na služby verejnej správy pre občana.

Návrh zákona bol podľa § 33 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky.

Doložka vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

Termín začatia a ukončenia PPK:

A.2. Vplyvy:
 
 	Pozitívne	Žiadne	Negatívne	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy
 		x		
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?		x		
3, Sociálne vplyvy 
– vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
– sociálnu exklúziu,
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť		x		
4. Vplyvy na životné prostredie		x		
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti		x		

A.3. Poznámky

A.4. Alternatívne riešenia

A.5. Stanovisko gestorov 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu vyhlášky s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky Katarína Cséfalvayová

2.	Názov návrhu zákona: návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

3.	Problematika návrhu zákona:
a)	nie je upravená v práve Európskej únie,
b)	nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie.

Vzhľadom na vnútroštátny charakter navrhovaného právneho predpisu je bezpredmetné vyjadrovať sa k bodom 4., 5. a 6. doložky zlučiteľnosti. 

B. Osobitná časť

K Čl. I

	K bodom 1 a 2:
Nakoľko sa v praxi vyskytli nejednoznačnosti týkajúce sa nezlučiteľnosti funkcií najvyšších predstaviteľov vysokých škôl, resp. fakúlt (nezlučiteľnosť je v súčasnosti upravená len vo vzťahu k členom akademického senátu vysokej školy a k členom akademického senátu fakulty), navrhuje sa túto interpretačnú nejasnosť odstrániť a vymedzenie nezlučiteľnosti ustanoviť priamo zákonom. 

Vedúca funkcia je plnohodnotným postom. Preto vyžaduje plné pracovné nasadenie a necháva minimálny priestor pre ostatnú pracovnú realizáciu. Je v záujme vysokej školy, aby jej vedúci predstaviteľ venoval plnú pozornosť pracovnému výkonu na mieste, kde zastáva vedúcu funkciu. Novela nezakazuje pracovný pomer s  inou verejnou, štátnou či súkromnou vysokou školou. Iba jednoznačne oddeľuje riadiace funkcie od ostatných pracovných povinností vysokoškolského pedagóga, pri ktorých je medziuniverzitný transfer skôr pozitívny. Naopak viacnásobný výkon vedúcej funkcie je kontraproduktívny.

Je potrebné zamedziť kumulovaniu vedúcich funkcií v rukách jednej osoby. Dôsledkom tohto negatívneho fenoménu je okrem diskutabilnej schopnosti reálneho plnohodnotného výkonu i klesajúca transparentnosť. Primárne je potrebné obmedziť kumulovanie pozícií v rámci jednej vysokej školy, kedy jedna osoba by mala zastávať len jednu vedúcu funkciu. Predkladaná novela zákona tak vylučuje samokontrolu, ktorá vzniká napríklad vo vzťahu dekan a vedúci katedry. Takisto ak osoba zastupuje vedúce posty na viacerých vysokých školách hrozí jej konflikt záujmov.

K bodu 3:
Súčasná právna úprava síce ustanovuje minimálny počet členov skúšobnej komisie pre štátne skúšky, avšak počet aktuálne prítomných členov je ponechaný na jednotlivé vysoké školy. V praxi sa však vyskytli aj prípady, že v danom čase bol prítomný len jeden člen komisie, čo môže prispievať k zníženiu objektivity skúšania a hodnotenia. Preto sa navrhuje, aby v záujme objektívnejšieho skúšania a hodnotenia bol zákonom ustanovený minimálny počet prítomných členov skúšobnej komisie.

K Čl. II

Navrhuje sa účinnosť zákona so zohľadnením legisvakančnej lehoty vychádzajúc z harmonogramu schôdzí Národnej rady Slovenskej republiky.