Predkladacia správa

Na základe § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Gábora Gála, Pétera Vörösa, Eleméra Jakaba a Tibora Bastrnáka na vydanie zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 160/2015 Z. z. Civilný sporový poriadok (parlamentná tlač 353) (ďalej len „poslanecký návrh zákona“).

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky k predloženému poslaneckému návrhu zákona uvádza:

V š e o b e c n e

V zmysle v súčasnosti platného a účinného znenia Civilného sporového poriadku zabezpečujú preklad podaní a dôkazov v inom ako štátnom jazyku strany sporu samé alebo ich preklad zabezpečí súd, avšak v takom prípade trovy prekladu nehradí štát a na náhradu týchto trov sa použijú všeobecné ustanovenia o trovách konania.

Podľa znenia dôvodovej správy k poslaneckému návrhu zákona, in concreto jej všeobecnej časti, cieľom predkladateľov je „v nadväznosti na zásady ochrany práva používať regionálne a menšinové jazyky v konaniach pred národnými súdmi, vyjadrenými 
v medzinárodných dohovoroch, ktorými je Slovenská republika viazaná, najmä v Európskej charte regionálnych alebo menšinových jazykov (oznámenie č. 588/2001 Z. z.), k právu strany civilného sporového konania konať pred súdom v jazyku, ktorému rozumie, doplniť aj jej právo predkladať podania a dôkazy v materinskom jazyku, pričom štát – pokiaľ ide 
o bulharský, český, chorvátsky, maďarský, nemecký, poľský, rómsky, rusínsky a ukrajinský jazyk, ktoré Slovenská republika pri ratifikácii Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov označila ako regionálne alebo menšinové jazyky – sám zabezpečuje preklad týchto podaní a dôkazov. Uvedená ochrana zahŕňa aj  povinnosť štátu znášať s tým spojené výdavky.“.

S t a n o v i s k o

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky zaujíma k predloženému poslaneckému návrhu nasledovné stanovisko:

Konanie, v ktorom súd umožňuje účastníkovi používať iný ako slovenský jazyk, nie je porušením základného práva druhého účastníka na rovnosť v konaní. Používanie materinského jazyka je totiž naplnením princípu rovnosti účastníkov súdneho konania, garanciu ktorej všeobecným súdom ukladá čl. 47 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky (uznesenie Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. I. ÚS 38/1996). 

§ 7 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ustanovuje, že vzájomný styk súdov 
s občanmi, súdne konanie, správne konanie, konanie pred orgánmi činnými v trestnom konaní, rozhodnutia a zápisnice súdov, správnych orgánov a orgánov činných v trestnom konaní sa vedú a vydávajú v štátnom jazyku. Práva osôb patriacich k národnostným menšinám a etnickým skupinám alebo práva osôb, ktoré neovládajú štátny jazyk, vyplývajúce z osobitných predpisov12) zostávajú nedotknuté.

Zákon o štátnom jazyku pritom v poznámke pod čiarou k odkazu 12 okrem iného odkazuje aj na Civilný sporový poriadok. 

Právna úprava civilného sporového kódexu reflektuje právo konať pred súdom 
vo svojej materčine, resp. v jazyku, ktorému strana rozumie, v § 155, pričom koncepcia hradenia nákladov za uplatnenie tohto práva spočíva v tom, že ústne prednesy – tlmočenie sa vykonáva na náklady štátu a písomné úkony – preklady (v zmysle zákona č. 382/2004 Z. z. 
o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) sa vykonávajú zásadne na náklady strán sporu. 

Účelom navrhovaných zmien v poslaneckom návrhu zákona je ustanoviť, že v prípade písomného podania alebo dôkazu uplatneného v civilnom spore v regionálnom jazyku alebo v menšinovom jazyku bude povinnosťou súdu zabezpečiť ich preklad, pričom trovy tohto prekladu bude znášať štát. Návrh sa viaže na používanie tých jazykov, ktoré Slovenská republika pri ratifikácii Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov označila ako regionálne alebo menšinové jazyky. Ide o jazyk bulharský, poľský, český, maďarský, chorvátsky, nemecký, rómsky, ukrajinský a rusínsky.

Poslanecký návrh zákona v tejto súvislosti vychádza zo zásady ochrany práva používať regionálne a menšinové jazyky v konaniach pred národnými súdmi, vyjadrenej 
v medzinárodných dohovoroch, ktorými je Slovenská republika viazaná, najmä v Európskej charte regionálnych alebo menšinových jazykov. Slovenská republika pritom ratifikovala viaceré medzinárodné zmluvy o ochrane ľudských práv, ktoré zakazujú diskrimináciu na základe jazyka a ktoré ochraňujú práva menšín (najmä čl. 27 Medzinárodného paktu 
o občianskych a politických právach, Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín 
a Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov). Ratifikované medzinárodné zmluvy majú prednosť pred vnútroštátnou legislatívou (čl. 7 Ústavy Slovenskej republiky).

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky so zámerom predkladateľov súhlasí. Zároveň však poukazuje na to, že návrh zákona v doložke vybraných vplyvov neobsahuje ani len kvalifikovaný odhad negatívnych vplyvov na rozpočet verejnej správy, ktoré predkladatelia deklarujú.

Z hľadiska legislatívno-technického spracovania predmetného návrhu zákona 
si  Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky uplatňuje tieto pripomienky:

K čl. I, bodu I
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky požaduje ako nadbytočné vypustiť slovo „písomné“ a vypustiť odkaz 1 a poznámku pod čiarou k odkazu 1. 

Odôvodnenie: Civilný sporový poriadok je predpis kódexového typu, ktorý neobsahuje žiadne odkazy a poznámky pod čiarou a predložená novela nie je dôvodom na zmenu tejto koncepcie.

K doložke vybraných vplyvov
V bode 2 Doložky vybraných vplyvov navrhujeme vetu „Účastníci občianskeho súdneho konania majú právo konať pred súdom v materinskom jazyku alebo v jazyku, ktorému rozumejú.“ nahradiť vetou „Každý má právo konať pred súdom v jazyku, ktorému rozumie. 
S prihliadnutím na povahu a okolnosti veci priberie súd tlmočníka.“, ktorá zodpovedá zneniu ustanovenia § 155 ods. 1 Civilného sporového poriadku.

K doložke vybraných vplyvov (analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu)
Považujeme za potrebné doplniť analýzu vplyvov v súlade s Jednotnou metodikou 
na posudzovanie vybraných vplyvov, v ktorej bude kvantifikovaný predpokladaný vplyv 
na rozpočet verejnej správy v súlade s § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, pretože v dôvodovej správe sa uvádza, že návrh má mierne negatívny vplyv 
na rozpočet verejnej správy a v doložke vybraných vplyvov je označený čiastočne rozpočtovo zabezpečený negatívny vplyv.

K doložke vybraných vplyvov (analýza sociálnych vplyvov)
Nestotožňujeme sa s tvrdením uvedeným vo všeobecnej časti dôvodovej správy a v doložke vybraných vplyvov, že predložený návrh zákona nepredpokladá žiadne sociálne vplyvy. Predložený návrh zákona má pozitívne sociálne vplyvy; konkrétne pozitívne vplyvy v bode 4.1 analýzy sociálnych vplyvov – hospodárenie dotknutých skupín, pozitívne vplyvy v bode 4.2 analýzy sociálnych vplyvov – prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám a pozitívne vplyvy v bode 4.3 analýzy sociálnych vplyvov v súvislosti s hodnotením rovnosti príležitostí. Preto navrhujeme prepracovať doložku vybraných vplyvov a doplniť analýzu sociálnych vplyvov.

K doložke zlučiteľnosti 
Upozorňujeme, že v doložke zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie, ktorá je súčasťou dôvodovej správy, v bode 4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii sa odkazuje na Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov, ktorá je ale dokumentom prijatým na pôde Rady Európy a nie Európskej únie. Uvedené žiadame vypustiť.

Z á v e r

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky z vyššie uvedených dôvodov  odporúča vláde Slovenskej republiky vysloviť   s ú h l a s   s predloženým návrhom poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Gábora Gála, Pétera Vörösa, Eleméra Jakaba 
a Tibora Bastrnáka na vydanie zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 160/2015 Z. z. Civilný sporový poriadok (tlač 353) po zohľadnení a zapracovaní vyššie uplatnených pripomienok.