PREDKLADACIA SPRÁVA

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“) sa predkladá vo väzbe na nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS 31/2015 zo 16. marca 2016 publikovaný v Zbierke zákonov pod číslom 186/2016 Z. z. (ďalej len „nález“).

Účelom navrhovaného zákona je najmä úprava záväznosti kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa aj na ďalších zamestnávateľov v odvetví alebo v časti odvetvia s cieľom zosúladenia právnej úpravy s nálezom Ústavného súdu Slovenskej republiky (ďalej len „Ústavný súd“).

Ústavný súd rozhodol, že ustanovenia § 7 ods. 1, 2 a 11 zákona o kolektívnom vyjednávaní nie sú v súlade s článkom 1 ods. 1 a s článkom 46 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, ako aj s článkom 6 ods. 1 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Z nálezu vyplýva, že pri fakultatívnej extenzii  podľa § 7 ods. 1 a 2 zákona  o kolektívnom vyjednávaní Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) podľa vlastnej úvahy môže, ale nemusí rozhodnúť o extenzii.

Vo väzbe na predmetný nález navrhovaná právna úprava nemá fakultatívnu povahu. Podľa navrhovanej právnej úpravy má zmluvná strana alebo zmluvné strany kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa právo oznámiť, že uzatvorili reprezentatívnu kolektívnu zmluvu vyššieho stupňa, ktorá má mať účinky aj na iných zamestnávateľov v odvetví alebo v časti odvetvia, v ktorom je reprezentatívna. V nadväznosti na to, ak sú splnené podmienky reprezentatívnosti, ministerstvo oznámi uzatvorenie reprezentatívnej kolektívnej zmluvy v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „zbierka“). Za účelom, aby sa k splneniu podmienok reprezentatívnosti mohli vyjadriť aj reprezentatívne združenia zamestnávateľov a zamestnancov, ministerstvo zriadi tripartitnú komisiu, ktorej môžu tieto združenia predložiť svoje stanovisko.

S cieľom zabezpečiť ochranu konkrétneho zamestnávateľa sa dotknutému zamestnávateľovi priznáva právo predložiť pripomienky ministerstvu a podať žalobu voči oznámeniu ministerstva.

Nálezom  sa taktiež namieta, že podľa § 7 ods. 11 zákona o kolektívnom vyjednávaní sa extenzie kolektívnej zmluvy vykonávali podzákonnou normou – výnosom ministerstva.

Tento problém sa navrhuje odstrániť zavedením mechanizmu reprezentatívnej kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa. Pri splnení zákonom presne definovaných podmienok dôjde k zverejneniu oznamu v zbierke v tom zmysle, že kolektívna zmluva vyššieho stupňa je reprezentatívna kolektívna zmluva vyššieho stupňa a vzťahuje sa na ďalších zamestnávateľov v odvetví alebo v časti odvetvia. Určenie okruhu zamestnávateľov, pre ktorých je záväzná táto kolektívna zmluva vyššieho stupňa je daný priamo zákonom. Zároveň sa navrhuje upraviť mechanizmus, od kedy sa reprezentatívna kolektívna zmluva vzťahuje na ďalších zamestnávateľov v odvetví alebo v časti odvetvia.

Návrh zákona nebude predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania.

Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, na životné prostredie, na informatizáciu spoločnosti a na služby verejnej správy pre občana; vplyvy návrhu zákona na podnikateľské prostredie a sociálne vplyvy sú uvedené v doložke vybraných vplyvov.

Vplyv rozšírenia kolektívnej zmluvy na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb je uvedený v Doložke vybraných vplyvov a možno očakávať pozitívne aj negatívne vplyvy.

Negatívne v tom zmysle, že podnikateľské subjekty budú musieť zabezpečiť plnenie záväzkov z kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa. Keďže záväzky z kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa sú dohodnuté mierne nad úrovňou právnych predpisov, môže to mať zanedbateľný vplyv  na  hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. Nakoľko plnenie záväzkov z kolektívnej zmluvy je daňovo uznateľným nákladom, ich zvýšené plnenie spôsobí  aj mierne zvýšenie nákladových položiek, čo vyvolá zníženie základu dane.

Plnenie záväzkov z reprezentatívnej kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa môže mať na druhej strane aj pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, a to z dôvodu spravodlivej konkurenčnej súťaže, aby si podnikateľské subjekty bez kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa nevytvárali výhodnejšie podmienky na úkor zamestnancov, ako aj na stierania regionálnych rozdielov. Dá sa predpokladať, že zlepšenie a vyrovnávanie pracovných podmienok a podmienok zamestnávania vyvolá vyššiu motiváciu pracovať najmä v regiónoch s voľnými pracovnými miestami.

Plnenie záväzkov z reprezentatívnej kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa bude mať pozitívny sociálny vplyv na zamestnancov a hospodárenie domácnosti. Záväznosť reprezentatívnej kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa na zamestnávateľa, ktorý kolektívne nevyjednáva, môže mať (z titulu rozšírenia) vplyv  napr. na vyššie pracovné príjmy, mzdy, vyššiu tvorbu sociálneho fondu a následne jeho rozdelenie zamestnancom, vyššie percento plnenia  pri dočasnej pracovnej neschopnosti, vyššie príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie a iné plnenia dohodnuté v kolektívnej zmluve.

Návrh zákona bol v dňoch od 2.3.2017 do 22.3.2017 predmetom medzirezortného pripomienkového konania prostredníctvom portálu Slov-Lex. Výsledky pripomienkového konania sú uvedené vo vyhodnotení pripomienkového konania.

So sociálnymi partnermi trvajú tieto rozpory:
Republiková únia zamestnávateľov 
-	navrhuje nad rámec návrhu zákona vložiť do návrhu nový novelizačný bod, ktorým sa v § 7a písm. e) číslo „20“ nahradí číslom „50“, teda aby sa rozšírenie záväznosti kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa nevzťahovalo na zamestnávateľa, ktorý zamestnáva menej ako 50 zamestnancov,
-	požaduje v návrhu definovať materiálne požiadavky na reprezentatívnosť rozširovanej kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa. V prípade, že má dôjsť k „automatickému“ rozširovaniu KZVS, je nutné stanoviť, že rozširovaná KZVS pokrýva viac ako 50 % z celkového počtu zamestnancov v danom odvetví.
Konfederácia odborových zväzov žiada doplniť v bode 4 v § 7 odsek 2 o písmeno c), ktoré znie:
„c) vyšším odborovým orgánom a organizáciou zamestnávateľov, pre ktorých nie je uzatvorená iná kolektívna zmluva vyššieho stupňa v tom istom odvetví alebo v tej istej časti odvetvia, ktorých kód podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností na úrovni divízie alebo skupiny je rovnaký.“.