Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
Spôsob pripomienkového konania	bežný, 29. 6. – 20. 7. 2017 (15 pracovných dní)	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	158 /30	
Počet vyhodnotených pripomienok	158	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	58 /11	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	15 /4	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	85 /15	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok                                                                                   	1	

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov:
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1.	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
2.	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	4 (0o,4z)	0 (0o,0z)			
3.	Hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava	6 (5o,1z)	0 (0o,0z)			
4.	Ministerstvo dopravy a výstavby Slovenskej republiky	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
5.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky	16 (9o,7z)	0 (0o,0z)			
6.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
7.	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky	6 (6o,0z)	0 (0o,0z)			
8.	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
9.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	8 (7o,1z)	0 (0o,0z)			
10.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	20 (20o,0z)	0 (0o,0z)			
11.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky	8 (8o,0z)	0 (0o,0z)			
12.	Mesto Žilina	26 (22o,4z)	0 (0o,0z)			
13.	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky	4 (4o,0z)	0 (0o,0z)			
14.	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	6 (6o,0z)	0 (0o,0z)			
15.	Národná banka Slovenska	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
16.	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky	3 (1o,2z)	0 (0o,0z)			
17.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
18.	Slovenská komora audítorov	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
19.	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti	3 (3o,0z)	0 (0o,0z)			
20.	Štatistický úrad Slovenskej republiky	3 (3o,0z)	0 (0o,0z)			
21.	Únia miest Slovenska	12 (6o,6z)	0 (0o,0z)			
22.	Úrad podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
23.	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
24.	Úrad pre verejné obstarávanie	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
25.	Verejnosť	18 (18o,0z)	0 (0o,0z)			
26.	Združenie hlavných kontrolórov miest a obcí Slovenskej republiky	3 (0o,3z)	0 (0o,0z)			
27.	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
28.	Národný bezpečnostný úrad	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
29.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
30.	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
31.	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
32.	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
33.	Úrad vlády Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
34.	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
35.	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
36.	Najvyšší súd Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
37.	Národná rada Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
38.	Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
39.	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
40.	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
41.	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
42.	Združenie miest a obcí Slovenska	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
43.	Splnomocnenec vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
44.	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
45.	Republiková únia zamestnávateľov	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
46.	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
47.	Konferencia biskupov Slovenska	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
	Spolu	158 (128o,30z)	0 (0o,0z)	5	16	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.
Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
AZZZ SR	§ 4 ods. 5 písm. b) štvrtý bod (bod 18. návrhu)
navrhované ustanovenie nového § 4 ods. 5 písm. b) štvrtý bod (bod 18. návrhu), v ktorom sa navrhuje zaviesť možnosť obciam ľubovoľne formou VZN regulovať informačné, propagačné a reklamné zariadenia na verejnom priestranstve, ktorým sa podľa nového bodu 3 (§ 2b ods. 1 zákona) rozumejú pozemky vo vlastníctve obce. Toto ustanovenie požadujeme z návrhu zákona bez náhrady vypustiť z týchto dôvodov: 1. § 4 nový odsek 5 nie je založením hmotnoprávnej kompetencie obce, ale len ustanovením upravujúcu formu výkonu zákonnej kompetencie. To znamená, že obe písmená a všetky body oboch písmen by mali byť podložené zákonným oprávnením obce. Hmotnoprávny základ štvrtého bodu by mal byť v stavebnom zákone, ale v ňom nie je ustanovené oprávnenie (úloha) obce na plošnú regulácie drobných a jednoduchých stavieb, ku ktorým tam uvedené zariadenia patria. Ide tak o ustanovenie, ktoré nie je v súlade s článkom 68 ústavy, podľa ktorého obec môže vydávať nariadenia len na zabezpečenie úloh vyplývajúcich zo zákona; 2. na skrytie skutočného zámeru používajú výraz „zariadenia“, ale podľa § 142d ods. 2 stavebného zákona sa „informačné, reklamné a propagačné zariadenia ...považujú za reklamné stavby“, takže ide predovšetkým o reklamné stavby; 3. účelom tohto nového ustanovenia je umožniť formou VZN zakázať stavebným úradom umiestňovanie nových reklamných stavieb, zamedziť predlžovanie trvania platnosti povolených reklamných stavieb a požadovať od stavebných úradov odstránenie existujúcich reklamných stavieb v obci. Tým by sa obmedzilo ústavné právo (článok 35 ods. 1 ústavy) našich členských organizácií podnikať v oblasti, ktorú majú zapísanú v predmete činnosti, pretože práve reklamné stavby sú ich výrobným prostriedkom. To môže mať dosah aj na zamestnanosť, lebo obmedzenie podnikania by viedlo k znižovaniu stavu zamestnancov a v horšom prípade aj k zániku firiem; 4. z navrhovanej novely nevyplývajú nijaké pravidlá plošného regulovania umiestňovania reklamných stavieb a keďže nevyplývajú ani zo stavebného zákona, tak by išlo o ľubovôľu miestnych funkcionárov bez akýchkoľvek zákonných medzí s výraznou možnosťou korupcie; 5. na takúto úpravu nie je ani vecný dôvod, keďže každá obec ako vlastník obecného pozemku je povinná starať sa o svoje vlastníctvo a neoprávnené (tzv. čierne) stavby je povinná požadovať odstrániť podaním na stavebný úrad v každom individuálnom prípade čiernej stavby. Ako vlastník pozemku má pri nepovolených reklamných stavbách výhodu skráteného postupu podľa § 88 ods. 7 stavebného zákona, ktoré však reálne nevyužíva. Pokusy realizovať reguláciu reklamných stavieb formou územných plánov neprešli pre rozpor so stavebným zákonom a po opakovaných podaniach prokuratúry. Toto navrhované ustanovenia má byť náhradný spôsob, ako zakazovať reklamné stavby; 6. plošná regulácia (zákaz) nie je v súlade so stavebným zákonom, pretože ten na umiestnenie každej jednotlivej reklamnej stavby predpisuje ohlásenie stavebnému úradu (§ 55 ods. 2 písm. h) stavebného zákona) alebo stavebné povolenie (§ 55 ods. 1 stavebného zákona). Pritom ohlásenie je jednostranný úkon stavebníka, ktorý nevyžaduje nijaké povolenie. A stavebné povolenie je rozhodnutím stavebného úradu podľa správneho poriadku pre každú jednotlivú reklamnú stavbu. Pritom stavebné povoľovanie je prenesený výkon štátnej správy a nie oprávnenie samosprávy.	Z	A		
GPSR	K čl. I bodu 24
Navrhujeme ponechať súčasné znenie § 6 ods. 8 poslednú vetu zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení alebo zosúladiť dôvody skoršieho ustanovenia účinnosti všeobecne záväzného nariadenia s navrhovaným § 6 ods. 5 (23. bod návrhu zákona), t. j. z dôvodu vyhlásenia mimoriadnej situácie. Odôvodnenie: Pojem „naliehavý verejný záujem“ je neurčitý právny pojem, ktorý nie je bližšie v zákone špecifikovaný. V praxi sa môžu objaviť prípady, keď ustanovenie skoršieho začiatku účinnosti všeobecne záväzného nariadenia bude odôvodnené aj inými skutočnosťami, ktoré budú považované za naliehavý verejný záujem, avšak nepôjde o prípady mimoriadnej situácie v zmysle § 6 ods. 5 navrhovanej právnej úpravy (23. bod návrhu zákona). Keďže ide o normatívny právny akt, takéto neurčité ustanovenie jeho účinnosti môže narúšať princíp právnej istoty. Táto pripomienka je zásadná.	Z	N	Pripomienkujúci subjekt po objasnení problematiky netrvá na pripomienke. Rozpor bol odstránený.	
GPSR	K čl. I bodu 3
Navrhujeme v § 2b ods. 1 návrhu zákona gramaticky spresniť slovné spojenie a jeho význam: „prístupný verejnosti bez obmedzenia vo vlastníctve,“. Odôvodnenie: Z návrhu zákona jednoznačne nevyplýva, čo sa považuje za verejné priestranstvo, či sa jedná o verejne prístupné priestory bez obmedzenia prístupu k nim alebo sa jedná o verejne prístupné priestory bez ohľadu na vlastníctvo, správu atď. Táto pripomienka je zásadná.	Z	ČA	Pripomienka bola predmetom rozporového konania. Navrhované znenie predmetného ustanovenia bolo inak upravené.	
GPSR	K čl. I bodu 18
Navrhujeme vypustiť v § 4 ods. 5 písm. b) štvrtý bod. Odôvodnenie: Umiestňovanie, údržba a odstraňovanie reklamného, propagačného alebo iného informačného zariadenia na verejnom priestranstve je upravené v zákone č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. Obec ako stavebný úrad vykonáva túto činnosť ako delegovanú štátnu správu, nie v samosprávnej kompetencii. Táto pripomienka je zásadná.	Z	A		
GPSR	K čl. I bodu 38
Odporúčame vypustiť navrhovanú právnu úpravu § 12 ods. 5. Odôvodnenie: Zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov nepozná pojem „naliehavý verejný záujem“ a nie je ani bližšie špecifikovaný pre potreby aplikácie navrhovaného znenia zákona. Z navrhovaného znenia zákona vyplýva, že obecné zastupiteľstvo tým, že rozhodne nadpolovičnou väčšinou všetkých poslancov o zmene programu zasadnutia obecného zastupiteľstva, rozhodne de facto aj o existencii naliehavého verejného záujmu. Nie je zrejmé z návrhu zákona, ako dospeje obecné zastupiteľstvo k poznaniu, že existuje naliehavý verejný záujem, a teda je potrebné pristúpiť k zmene programu zasadnutia obecného zastupiteľstva. Zároveň poznamenávame, že takouto právnou úpravou by došlo popretiu viacerých demokratických právnych princípov, akými sú predvídateľnosť rozhodovania a postupov orgánov verejnej moci, princípu právnej istoty (zvlášť pre prehlasovaných poslancov) alebo práva zúčastňovať sa na správe verejných vecí. Táto pripomienka je zásadná.	Z	A	Text bol upravený podľa záverov rozporového konania. Rozpor bol odstránený.	
hlavné mesto	K bodu 24 a 38 (§ 6 ods. 8 a § 12 ods. 5)
Navrhujeme presne definovať pojem „naliehavý verejný záujem“. Tento pojem je v návrhu zákona viackrát používaný. Považujeme za potrebné tento neurčitý pojem v zákone bližšie špecifikovať, v opačnom prípade ho navrhujeme vypustiť. 	O	ČA	Pojem "naliehavý verejný záujem" nemožno definovať. Nerobí tak žiadny všeobecný záväzný právny predpis v právnom poriadku Slovenskej republiky. Pri účinnosti všeobecne záväzných nariadení je potrebné ponechať pojem a pri rokovaní obecného zastupiteľstva tento pojem nie je potrebný.	
hlavné mesto	K bodu 65 (§ 25 ods. 7)
Navrhujeme v celom zákone používať jednotný pojem „plat“. Poslanec (zástupca starostu) nie je zamestnancom obce, nejde o pracovnoprávny vzťah.	O	A		
hlavné mesto	K bodu 3 (§ 2b ods. 1) 
Navrhujeme vypustiť. Táto definícia nie je podľa nášho názoru dostatočná ani určitá naviac vytvára priestor preto, aby boli obce zaviazané starať sa aj o stavebné objekty, ktoré sú vytvorené ako vyvolaná investícia k hlavnej stavbe a tiež slúžia verejnosti, sú voľne dostupné, teda možno ich označiť za „iný priestor“ ako to uvádza návrh zákona. Definícia pojmu "verejné priestranstvo" musí spĺňať podmienku, že po jej osvojení adresátom právnej normy (t. j. obyvateľom) musí byť obyvateľ schopný zmyslami každý konkrétny priestor posúdiť a vyhodnotiť, či ide o verejné priestranstvo alebo nie. Preto nemôže právna norma obsahovať neurčitý pojem, ktorým jednoznačne je pojem „iný priestor prístupný verejnosti“ a žiadame ho úplne vypustiť. Problematika verejného priestranstva je v návrhu zákona vnímaná iba ako verejne dostupná plocha bez uvedenia, aký je právny vzťah k pozemku pod verejnou plochou, či ide o pozemky obce alebo pozemky vo vlastníctve fyzických osôb či právnických osôb. Verejným priestranstvom by mali byť komunikácie a tieto sú podľa našich šetrení z väčšej časti situované na pozemkoch tretích subjektov nemôže ísť teda o verejné priestory. Je potrebné, aby široká verejnosť za verejné priestranstvo považovala len verejnosti prístupné priestory (pozemky) vo vlastníctve obce alebo v správe a užívaní obce na základe konkrétneho právneho úkonu, ak spĺňajú podmienku všeobecnej verejnej prístupnosti a ktoré obec neprenajala podľa osobitného zákona. Verejné priestranstvá nemožno zovšeobecniť len na stavebné objekty, akými sú komunikácia, park, trhovisko, treba prihliadať aj na pozemky pod týmito objektmi, či sú vo vlastníctve obce alebo nie. 	Z	ČA	Definícia verejného priestranstva bola upravená pokiaľ ide o vlastnícke vzťahy.	
hlavné mesto	K bodu 52 (§ 18 ods. 1)
Navrhujeme vypustiť. Zároveň navrhujeme spôsob určovania platu hlavného kontrolóra upraviť rovnakým spôsobom, akým sa určuje plat hlavného kontrolóra samosprávneho kraja. 	O	N	Na určovaní platu hlavného kontrolóra sa vecne nič nemení. Plat hlavného kontrolóra sa len spresňuje.	
hlavné mesto	K bodu 38 (§ 12 ods. 5)
Ustanovenie § 12 ods. 5 upravuje proces schvaľovania návrhu programu zasadnutia obecného zastupiteľstva. Vzhľadom na doterajšie skúsenosti považujeme za potrebné, aby zákonodarca jednoznačne určil, či zmena poradia prerokovaných bodov je alebo nie je zmenou programu. Zároveň navrhujeme do citovaného ustanovenia za novú druhu vetu vložiť novú tretiu vetu v znení: „Uvedené ustanovenie sa nevzťahuje na možnosť stiahnutia materiálu z rokovania predkladateľom, ak to rokovací poriadok dovoľuje.“.	O	N	Predmetná problematika nepatrí do zákona, ale prípadne do rokovacieho poriadku obecného zastupiteľstva.	
hlavné mesto	K bodu 13 [§ 4 ods. 3 písm. f)]
Vzhľadom na pripomienku k bodu 3 návrhu navrhujeme vypustiť.	O	A		
MDaVSR	K Čl. I bod 18.
V § 4 ods. 5 písm. b) žiadame vypustiť bod 4. Odôvodnenie: Reklamné stavby sú zadefinované v § 43a ods. 3 písm. r) zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. Pravidlá ich povoľovania a odstraňovania sú upravené v nasledujúcich ustanoveniach stavebného zákona – § 55 ods. 2 písm. h), § 56 písm. j), § 57 ods. 2, § 67 ods. 3 a 4, § 76 ods. 4, § 86 ods. 4, § 88 ods. 4 a 8. Vzhľadom na uvedené je potrebné citované ustanovenie vypustiť, keďže by išlo o nepriamu novelu stavebného zákona. Úpravou by nastal stav, keď by boli zároveň dva orgány, ktoré by mali rovnaké kompetencie na povoľovanie a odstraňovanie reklamných stavieb. Ak by mala mať túto kompetenciu len obec, je potrebné to upraviť v stavebnom zákone. Vo vzťahu k uvedenému je potrebné primerane upraviť aj súvisiace odkazy v Predkladacej správe a v Dôvodovej správe. Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 	Z	A		
MFSR	Nad rámec návrhu
1. V § 20a žiadam a) v odseku 3 písm. c) pripojiť tieto slová: „a zodpovedný za vypracovanie a zverejnenie záverečnej správy o činnosti a hospodárení spoločného obecného úradu; obsah a formu záverečnej správy o činnosti a hospodárení spoločného obecného úradu ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom.“, b) doplniť do odseku 4 povinnosť evidovať zmluvu o spoločnom obecnom úrade Ministerstvom vnútra SR. V súčasnosti existuje takmer 300 spoločných obecných úradov s rôznym rozsahom vykonávaných kompetencií a rôznou územnou pôsobnosťou. Cieľom navrhovanej úpravy o povinnosti evidencie zmlúv je získať podrobný prehľad o zmluvných podmienkach, na základe ktorých obce spoločné obecné úrady vytvárajú. Predpokladá sa nulový dopad na výdavky štátneho rozpočtu. Na evidenciu zmlúv nebude potrebný nový, ani už fungujúci informačný systém. Bude dostačujúce, ak evidencia bude zaznamenávaná v štandardnom tabuľkovom programe, napr. Microsoft Office – Excel alebo ekvivalent. Vzhľadom na množstvo zmlúv usudzujeme, že nebude nutné prijať nového zamestnanca, ale táto agenda bude vykonávaná v rámci existujúcich pracovných kapacít. Povinnosť vypracovať a zverejniť záverečnú správu o činnosti a hospodárení má za cieľ zvýšiť mieru transparentnosti v činnosti samospráv a zlepšiť dátovú základňu na tvorbu politík. O potrebe získavania dodatočných údajov pre realizáciu benchmarkingu hovorí aj ZMOS v návrhu svojho projektu, o podporu ktorého sa aktuálne (júl 2017) uchádza v rámci operačného programu Efektívna verejná správa. 	Z	A	Upravené podľa záverov rozporového konania. Rozpor bol odstránený	
MFSR	Všeobecne
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy a že vplyv na rozpočet územnej samosprávy, súvisiaci so stanovením stropov odmien pre poslancov obecných zastupiteľstiev, nemožno vyčísliť a prípadné výdavky súvisiace s poskytnutím jednorazového finančného príspevku z kapitoly Ministerstva vnútra SR, budú riešené v samostatnom nariadení vlády. Zároveň upozorňujem, že ak návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, v doložke vybraných vplyvov bode 9. Vplyvy navrhovaného materiálu riadku „z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy“ sa neoznačuje žiadna z možností.	O	A		
MFSR	Všeobecne
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) (napríklad v čl. I úvodnej vete uviesť všetky novely zákona, body 1, 6, 8,10, 12, 14, 28, 31, 41, 49, 54 a 55 zosúladiť s bodom 38 prílohy LPV, v bode 2 § 2aa ods. 6 slová „a to“ vypustiť ako nadbytočné a v odsekoch 9 a 10 slovo „najmä“ vypustiť alebo nahradiť iným vhodným výrazom, v bode 19 uviesť odkaz a poznámku pod čiarou na osobitný zákon, v bode 60 doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 17).	O	ČA	Vzhľadom na adresátov zákona je účelné upraviť v niektorých bodoch aj číslovanie poznámok pod čiarou.	
MFSR	K čl. I K bodom 29 a 42 [§ 11 ods. 2 písm. b) a § 13 ods. 3 písm. b)]
Odporúčam navrhované znenia vypustiť a ponechať platné znenie uvedených ustanovení. Vo väčšine obcí je odmena poslanca príliš malá na to, aby dostatočne nahradila príjem zo zamestnania. Po schválení bodu 66 navrhovaného znenia bude táto odmena vo všetkých obciach nedostatočná na to, aby nahradila príjem zo zamestnania a novozvolený poslanec by si aj tak musel hľadať novú prácu. Poslanci by navyše mohli byť ovplyvňovaní prostredníctvom odmien vyplácaných zamestnávateľom (obcou v zastúpení starostu), prípadne zastrašovaní stratou pracovnej pozície po skončení výkonu mandátu. 	O	N	Ide o odstránenie diskriminácie voči ostatným zamestnancom podľa zákonníka práce.	
MFSR	K čl. I K bodu 3 (§ 2b ods. 1)
Odporúčam vypustiť slová „v správe“ alebo špecifikovať v dôvodovej správe, o akú správu akého majetku by malo ísť. Podľa návrhu verejné priestranstvo je priestor prístupný verejnosti vo vlastníctve, správe alebo užívaní obce. Z návrhu, ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, na základe akého právneho predpisu alebo právneho vzťahu by obec mala v správe majetok tvoriaci verejné priestranstvo a kto je vlastníkom tohto majetku. Upozorňujem, že podľa zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov obec nemôže mať v správe majetok vo vlastníctve štátu, majetok štátu môže podľa tohto zákona len užívať formou nájmu, prípadne výpožičky. 	O	A		
MFSR	K čl. I K bodu 2 (§ 2aa)
Odsek 1 žiadam upraviť tak, že vláda pričlení príslušnú obec najneskôr do troch rokov po tretích voľbách. Určením hornej hranice troch rokov sa umožní spojenie obcí do nového termínu riadnych komunálnych volieb. Po tomto období by mala vláda automaticky pričleniť obec bez vedenia k jej susednej obci. Počas ostávajúceho roka bude možné pripraviť všetko potrebné na spojenie obcí a vykonať voľby starostu a poslancov v riadnom termíne. 	Z	N	Pripomienkujúci subjekt po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
MFSR	Nad rámec návrhu všeobecne
Slovenská samospráva je dnes rozdrobená. Až 92 % všetkých obcí na Slovensku má menej ako 3 000 obyvateľov. Rozdrobenosť samospráv vedie k neefektívnemu vykonávaniu správy (k vysokému podielu výdavkov na samotný výkon správy – časť administratívnych nákladov). Obce do 250 obyvateľov minú viac ako polovicu všetkých výdavkov na výkon správy, teda na úkor rozvoja obce a kvalitného poskytovania služieb. Naopak, obce s počtom obyvateľov 20-tisíc až 50-tisíc minú na výkon správy len 10 % svojich výdavkov. Sústredením výkonu správy obcí by sa mohlo uvoľniť na ich ďalší rozvoj až 316 mil. eur ročne. Navrhujem zvážiť úpravu zákona tak, aby prostriedky malých obcí boli využité efektívnejšie. Zákon o obecnom zriadení už v súčasnosti predpokladá minimálnu veľkosť obce pre efektívne fungovanie. Aplikuje ho stanovením veľkostného limitu pri rozdelení obcí, kedy predpokladá minimálnu veľkosť nových obcí minimálne 3 tisíc obyvateľov. 	O	N	Pripomienka je všeobecná a nad rámec návrhu zákona. 	
MFSR	Nad rámec návrhu
V § 4 ods. 3 písm. a) odporúčam vypustiť slová „a s majetkom vo vlastníctve štátu prenechaným obci do užívania“ a v § 11 ods. 4 písm. a) vypustiť slová „a s majetkom štátu, ktorý užíva“. Obec môže užívať majetok štátu v súlade so zákonom 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov na účel dohodnutý v nájomnej zmluve, prípadne v zmluve o pôžičke; majetok štátu, ktorý obec užíva, nie je v jej správe. Platná právna úprava v § 4 ods. 3 písm. a) a § 11 ods. 4 písm. a) nie je v súlade s postavením obce ako užívateľa tohto majetku. 	O	N	Pripomienka je nad rámec návrhu novely zákona a nie je zámerom predkladateľa návrhu zákona meniť predmetné ustanovenie.	
MFSR	K čl. I K bodu 28 (poznámka pod čiarou k odkazu 9b)
V novelizačnom bode je potrebné citáciu „Zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ nahradiť citáciou „Zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov“, ktorý upravuje overovanie ročnej uzávierky obce audítorom.	Z	A		
MFSR	K čl. I K bodu 66 (§ 25 ods. 8)
V odseku 8 odporúčam slová „najviac však v kalendárnom roku jeden mesačný plat starostu bez zvýšenia podľa príslušnej platovej skupiny.13)“ nahradiť slovami „najviac však v kalendárnom roku násobok mesačného platu starostu bez zvýšenia podľa príslušnej platovej skupiny13) a podľa počtu obyvateľov v obci a) do 1 000 obyvateľov maximálne vo výške jednej pätiny, b) od 1 001 do 5 000 obyvateľov maximálne vo výške jednej tretiny, c) od 5 001 do 10 000 obyvateľov maximálne vo výške jednej polovice, d) od 10 001 do 50 000 obyvateľov maximálne vo výške troch štvrtín, e) nad 50 000 obyvateľov maximálne vo výške jedného mesačného platu.“. Návrh umožňuje aj v malých obciach vyplácať značné odmeny. Plat starostu v obci do 500 obyvateľov je aktuálne 1358 eur, čo by znamenalo maximálnu odmenu vo výške 1358 eur. Zmenený návrh by znamenal úsporu. 	O	N	Z návrhu pripomienkujúceho nie je zrejmé, že ním navrhovaná úprava by znamenala úsporu finančných prostriedkov.	
MFSR	K čl. I K bodu 49 
Zároveň, za účelom zjednotenia právnych predpisov upravujúcich postavenie samosprávy, je potrebné vykonať obdobné úpravy aj v zákone č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov, ktorý v § 19 ods. 1 rovnako odkazuje na § 13 až 25 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite. 	O	N	Zákon o samosprávnych krajoch nie je predmetom úpravy a poznámka pod čiarou má iba informatívny charakter.	
MFSR	K čl. I K bodu 30 (§ 11)
Znenie odseku 3 žiadam zmeniť takto: „(3) Obecné zastupiteľstvo určí pred voľbami počet poslancov na celé volebné obdobie podľa počtu obyvateľov obce a) do 500 obyvateľov obce 3 poslancov, b) od 501 do 1 000 obyvateľov obce 3 až 5 poslancov, c) od 1 001 do 3 000 obyvateľov obce 5 až 7 poslancov, d) od 3 001 do 5 000 obyvateľov obce 7 až 9 poslancov, d) od 5 001 do 10 000 obyvateľov obce 9 až 11 poslancov, e) od 10 001 do 20 000 obyvateľov obce 11 až 13 poslancov, f) od 20 001 do 50 000 obyvateľov obce 13 až 17 poslancov, g) od 50 001 do 100 000 obyvateľov obce 17 až 21 poslancov, h) nad 100 000 obyvateľov obce 21 až 25 poslancov.“. Slovensko má viac ako dvojnásobne vyšší podiel komunálnych poslancov na 100-tisíc obyvateľov ako priemer EÚ. Znižovanie počtu poslancov podľa predloženého návrhu je nedostatočné. Týka sa len 10,1 % obcí (najmä väčších sídiel). Počet poslancov v obciach od 100 do 5 000 obyvateľov sa nijako nemení (do tejto skupiny spadá až 89,9 % obcí). Takto navrhovaná úprava sa dotýka takmer všetkých obcí. Znížením počtu poslancov v najmenších obciach dochádza k relatívnemu zrovnoprávňovaniu zastúpenia s obyvateľmi väčších miest. V prípade najmenších obcí (do 100 obyvateľov) pôvodný návrh predstavoval minimálnu mieru zastúpenia približne jeden poslanec na 33 obyvateľov, zatiaľ čo v prípade miest do 100 tisíc obyvateľov je to približne jeden poslanec na 5 882 obyvateľov. Zároveň takto navrhovaná zmena znižuje minimálnu mieru zastúpenia na hodnotu približne jeden poslanec na 167 obyvateľov, čo je stále 35 krát viac v porovnaní s obyvateľmi v mestách do 100 000 obyvateľov. 	Z	N	Na rozporovom konaní po objasnení problematiky bol rozpor odstránený.	
MFSR	K čl. I K bodu 48 (§ 15)
Znenie odseku 4 odporúčam uviesť takto: „(4) Členovi komisie, ktorý nie je poslanec, možno poskytnúť odmenu v kalendárnom roku podľa počtu obyvateľov obce a mesačného platu starostu bez zvýšenia podľa príslušnej platovej skupiny v obci a) do 1 000 obyvateľov maximálne vo výške jednej desatiny, b) od 1 001 do 5 000 obyvateľov maximálne vo výške jednej pätiny, c) nad 5 000 obyvateľov maximálne vo výške jednej polovice.“. Pôvodne navrhované znenie by umožnilo aj v malých obciach vyplácať značné odmeny. Plat starostu v obci do 500 obyvateľov je aktuálne 1358 eur, čo by znamenalo poskytnúť členovi komisie, ktorý nie je poslancom maximálnu odmenu vo výške 679 eur (podľa nového návrhu vo výške 135 eur). Pritom možno predpokladať, že v súčasnosti sú odmeny nových členov komisií, ktorí nie sú poslancami, v malých obciach ešte nižšie. 	O	N	Navrhovanou úpravou nebude výrazne zaťažený rozpočet obcí.	
MFSR	K čl. I K bodom 46 a 47 [§ 13a ods. 3 písm. a) a odsek 4]
Žiadam navrhované znenia vypustiť a ponechať platné znenie predmetných ustanovení. Navrhované znenie oslabuje kontrolné mechanizmy v samospráve. Ak väčšina poslancov, ktorí sú volení občanmi usúdi, že starosta hrubo a opakovane zanedbáva svoje povinnosti a porušuje právne predpisy, majú mať možnosť vyhlásiť miestne referendum o odvolaní starostu. 	Z	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní netrvá na pripomienke. Rozpor bol odstránený	
MFSR	K čl. I K bodu 50 (§ 18a ods. 6)
Žiadam navrhovaný novelizačný bod vypustiť a ponechať platné znenie predmetného ustanovenia. Aplikáciou navrhovaného znenia by sa výdavky malých obcí značne navýšili. V malých obciach nie je potrebné zamestnávanie kontrolóra na aspoň pätinový úväzok (ak starosta vykonáva svoju funkciu na obdobný alebo ešte menší úväzok). 	Z	A		
MFSR	K čl. I K bodu 49 
Žiadam vypustiť odkaz 16a a poznámku pod čiarou k tomuto odkazu a do návrhu vložiť vlastné pravidlá kontrolnej činnosti hlavných kontrolórov bez odkazu na pravidlá kontrolnej činnosti podľa zákona č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V súvislosti s uvedeným je potrebné upraviť aj prechodné ustanovenia vo vzťahu ku kontrole začatej pred účinnosťou návrhu. Pripomienka vyplynula zo skúseností z aplikačnej praxe. Základné pravidlá finančnej kontroly a auditu uvedené v § 20 až 27 zákona č. 357/2015 Z. z. sú pravidlá pre výkon administratívnej finančnej kontroly a finančnej kontroly na mieste vykonávanej zamestnancami orgánu verejnej správy (obce). Hlavní kontrolóri, ktorí používajú pri výkone svojej kontrolnej činnosti procesný postup podľa základných pravidiel zákona č. 357/2015 Z. z. si často zamieňajú kontrolnú činnosť podľa zákona č. 369/1990 Zb., na základe uznesenia obecného zastupiteľstva, s vykonávaním finančnej kontroly na mieste, ktorú vykonávajú len zamestnanci obce. V praxi tiež často dochádza ku kompetenčnému konfliktu medzi Ministerstvom financií SR, ako gestorom zákona č. 357/2015 Z. z. a Ministerstvom vnútra SR, ako gestorom zákona č. 369/1990 Zb., ak ide o usmerňovanie hlavných kontrolórov ohľadne ich postavenia a rozsahu kontrolnej činnosti. Upravením pravidiel kontrolnej činnosti hlavných kontrolórov priamo v zákone č. 369/1990 Zb. by sa predišlo týmto komplikáciám a rozsah činnosti a právomoc hlavných kontrolórov by bol jednotne upravený. 	Z	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
MKSR	K čl. I bod 2
1. V § 2aa odporúčame upresniť výraz "susediaca obec", ide o vágne ustanovenie vzhľadom na skutočnosť, že "susediacich obcí" môže byť viacej. Zákon neupravuje situáciu, ak žiadna susediaca obec nebude mať záujem o pričlenenie "dotknutej obce". 2. Odporúčame v ods. 3 doplniť spôsob "zabezpečenia súhlasu". Domnievame sa, že k takej závažnej veci ako je pričlenenie obce by sa mali vyjadriť aj obyvatelia "susediacej obce" nestačí len súhlas obecného zastupiteľstva "susediacej obce". 	O	N	Výraz susediaca obec je v danom kontexte dostatočne zrejmý. Ak žiadna susediaca obec nevysloví súhlas s pričlenením druhej obce, pričlenenie sa nevykoná. Súhlas sa zabezpečuje formou uznesenia obecného zastupiteľstva, čo je bežná forma rozhodovania obecného zastupiteľstva obce. Sme toho názoru, že akt obecného zastupiteľstva je postačujúci.	
MKSR	K čl. I bod 60
Upozorňujeme , že chýba poznámka pod čiarou k odkazu "17)". Odôvodnenie: legislatívna pripomienka.	O	A		
MOSR	K bodu 60
Odporúčame doplniť chýbajúcu poznámku pod čiarou k odkazu 17, ktorá nie je ani v súčasne platnom znení zákona. 	O	A		
MOSR	K bodu 62
V § 25 ods. 1 sa rozširujú povinnosti poslanca obecného zastupiteľstva o povinnosť prehlbovať si vedomosti potrebné na výkon funkcie poslanca. V nadväznosti na uvedené odporúčame ustanovenie spresniť a doplniť tak, aby bol jednoznačne určený spôsob, akým si má poslanec prehlbovať svoje vedomosti a postup v prípade, ak si túto povinnosť nebude plniť. 	O	N	Spôsob akým si bude poslanec prehlbovať vedomosti nie je relevantný. Poslanca za nesplnenie tejto povinnosti nemožno sankcionovať, obdobne ako starostu obce.	
MOSR	K bodu 18
V § 4 ods. 5 písm. a) odporúčame v prvom a druhom bode slovo „odsek“ nahradiť slovom „ods.“. Ďalej odporúčame v písm. b) piatom bode slová „o ďalších veciach“ nahradiť slovami „ďalšie veci“ v nadväznosti na znenie úvodnej vety. 	O	N	Navrhované ustanovenie je legislatívne správne a piaty bod bol upravený inak. 	
MOSR	K bodu 48
V novom odseku 4 odporúčame slová „najviac jednu polovicu mesačného platu“ nahradiť slovami „najviac vo výške jednej polovice mesačného platu“. Táto pripomienka sa týka aj bodov 53 a 66. 	O	N	Navrhované znenie vyhovuje.	
MOSR	K bodu 2
V odseku 6 odporúčame z dôvodu jednoznačnosti ustanovenia a predchádzaniu problémom v aplikačnej praxi uviesť výšku jednorazového finančného príspevku, ktorý môže byť poskytnutý obci na podporu plynulého výkonu jej samosprávy v súvislosti s pričlenením dotknutej obce, napr. v nadväznosti na počet obyvateľov obce alebo jej rozlohu. Ďalej odporúčame za slovom „dotknutá obec“ vypustiť slová „a to“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O	N	Výšku jednorazového finančného príspevku nemožno ustanoviť pretože bude v každom individuálnom prípade iná, a to najmä v nadväznosti na počet obyvateľov obce a veľkosť územia obce.	
MOSR	K bodu 12
V poznámke pod čiarou k odkazu 5b odporúčame zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov zaradiť za zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov z dôvodu dodržania chronologického poradia prijatia uvedených zákonov. Súčasne odporúčame slová „§ 12 ods. 4 písm. b) bod 9“ nahradiť slovami „„§ 12 ods. 4 písm. b) deviaty bod“. 	O	A		
MPRVSR	celému materiálu
Bez pripomienok.	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bod 16
Odporúčam v čl. I bode 16 slovo „obcí“ nahradiť slovom „obce“. Odôvodnenie: Obstarávanie a schvaľovanie územnoplánovacej dokumentácie by sa malo týkať iba samotnej obce a nie viacerých obcí. 	O	N	Navrhované ustanovenie je gramaticky správne.	
MPSVRSR	K čl. I bod 2
Odporúčam v čl. I bode 2 navrhovanom § 2aa ods. 10 vypustiť písmeno f). Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že podľa v čl. I bode 2 navrhovaného § 2aa ods. 6 sa finančný príspevok poskytuje jednorazovo, nie je zrejmé, prečo má byť obsahom zmluvy vymedzenie času, na ktorý sa príspevok poskytuje. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bod 2
Odporúčam v čl. I bode 2 navrhovanom § 2aa ods. 3 druhej vete slová „rozhodnutie vo veci pričlenenia“ nahradiť slovami „súhlas alebo nesúhlas s pričlenením“. Odôvodnenie: Odporúčam v ustanovení nepoužiť slovo „rozhodnutie“ nakoľko evokuje, že ide o správny akt vydaný v konaní, ktoré v tomto prípade nepredchádza vysloveniu súhlasu alebo nesúhlasu s pričlenením obce. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I body 48, 53 a 66
Odporúčam v čl. I bode 48 navrhovanom § 15 ods. 4 slová „jednu polovicu mesačného platu“ nahradiť slovami „vo výške polovice mesačného platu“. Odporúčam v čl. I bode 53 navrhovanom § 18c ods. 5 slová „jeden jeho mesačný plat“ nahradiť slovami „vo výške jeho mesačného platu“. Odporúčam v čl. I bode 53 navrhovanom § 18c ods. 6 slová „jeden jeho mesačný plat určený“ nahradiť slovami „vo výške jeho mesačného platu určeného“. Odporúčam v čl. I bode 66 navrhovanom doplnení § 25 ods. 8 slová „jeden mesačný plat“ nahradiť slovami „vo výške mesačného platu“. Odôvodnenie: Spresnenie textu; vzhľadom na to, že jednotlivé ustanovenia upravujú priznanie odmeny a určenie jej výšky, nie je správne stotožňovať odmenu s platom, ale určiť výšku odmeny prostredníctvom výšky platu. 	O	N	Plat ani odmena nemajú výšku.	
MPSVRSR	K čl. I bod 50
Odporúčam v čl. I bode 50 za slovo „z“ vložiť slovo „ustanoveného“. Odôvodnenie: Zosúladenie s terminológiou Zákonníka práce (§ 49). 	O	N	Novelizačný bod bol vypustený.	
MPSVRSR	K čl. I bod 9
Odporúčam v čl. I znenie bodu 9 nahradiť znením: „9. Nadpis nad § 4 sa vypúšťa. Vkladá sa nadpis § 4, ktorý znie: „Samospráva obce“.“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N	Navrhované ustanovenie bolo inak upravené.	
MPSVRSR	Všeobecná pripomienka k poznámkam pod čiarou
Odporúčam v predkladanom materiáli upraviť odkazy a poznámky pod čiarou. Odporúčam napríklad v čl. I bode 1 a 55 slová „sa citácia“ nahradiť slovami „sa slová“ a slová „nahrádza citáciou“ nahradiť slovami „nahrádzajú slovami“; v čl. I bode 12 navrhovanej poznámke pod čiarou k odkazu 5b odporúčam za citáciu „§ 23 ods. 4 zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“; v čl. I bode 12 navrhovanej poznámke pod čiarou k odkazu 5b odporúčam za citáciu „§ 21 ods. 3 písm. d), ods. 4 písm. c), ods. 5 písm. i) a ods. 7 písm. c) zákona č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“; v čl. I bode 60 odporúčam upraviť znenie poznámky pod čiarou k odkazu 17 alebo novelizačný bod vypustiť; upozorňujem, že v čl. I bode 65 nie je zrejmé, či zámerom prekladateľa je vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 18b alebo 18a. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	A		
MPSVRSR	K čl. I bod 65
Zásadne žiadam v čl. I bode 65 navrhovanom § 25 ods. 7 druhú vetu, ktorá znie: “Poslanec podľa prvej vety sa posudzuje na účely zdravotného poistenia, sociálneho poistenia, tvorby a použitia sociálneho fondu, dovolenky a cestovných náhrad ako zamestnanec v pracovnom pomere a obec sa posudzuje ako zamestnávateľ.“ na účely sociálneho poistenia upraviť takým spôsobom, aby ustanovenie vecne nezasahovalo do zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie: Časťou predmetného ustanovenia dochádza k zásahu do úpravy postavenia zamestnanca a zamestnávateľa na účely sociálneho poistenia a teda aj rozsahu ich sociálneho poistenia, nakoľko § 4 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov uvádza širokú definíciu zamestnanca na účely sociálneho poistenia, ktorá závisí od vzniknutého právneho vzťahu, ako aj od vzniku pravidelného mesačného príjmu alebo nepravidelnému príjmu. Rovnako tak § 7 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov upravuje status zamestnávateľa. Z tohto dôvodu je uvedená časť ustanovenia predloženého návrhu zákona nadbytočná. Zastávam názor, že ide o nepriamu novelu zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. 	Z	A		
MSSR	K čl. I bodu 11
Keďže v § 4 ods. 3 písm. b) sa navrhuje doplniť pôsobnosť obce o ďalšiu činnosť, odporúčame zvoliť inú legislatívnu techniku, napríklad: „11. V § 4 ods. 3 písm. b) sa za slová „účet obce,“ vkladajú slová „vyhlasuje dobrovoľnú zbierku,“.“. a nedopĺňať znenie písmena b) cez bodkočiarku. 	O	N	Navrhovaná legislatívna technika vyhovuje.	
MSSR	K čl. I bodu 49
Na konci citácie v poznámke pod čiarou odporúčame doplniť bodku. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s 23.6. Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O	A		
MSSR	K čl. I bodu 2 všeobecne (§ 2aa)
Nerozumieme, z akého dôvodu predkladateľ vytvára dva režimy participácie obyvateľov obcí v prípade, ak v nich dochádza k územným a správnym zmenám - v prípade, ak ide o zlučovanie alebo rozdelenie obce je podľa platnej právnej úpravy nevyhnutné miestne referendum, avšak v prípade pričlenenia obce sa navrhuje len súhlas obecného zastupiteľstva susediacej obce, pričom sa v dotknutej obci dokonca navrhuje len zvolať zhromaždenie obyvateľov obce. V tejto súvislosti tiež poukazujeme na to, že aj v prípade zlučovania alebo rozdelenia obce dochádza k zániku obce tak, ako sa to navrhuje v prípade pričlenenia obce. Navyše máme za to, že o tak dôležitých následkoch, ktoré vyplynú zo zániku dotknutej obce, ktoré sa nepochybne dotknú obyvateľstva oboch obcí, ako aj celkového chodu susediacej obce (právne nástupníctvo so všetkými právami a povinnosťami dotknutej obce), by sa malo uskutočniť miestne referendum na území oboch obcí (tak dotknutej, ako aj susediacej). Na základe uvedeného odporúčame predkladateľovi upraviť príslušné ustanovenia týkajúce sa procesu pričlenenia obce uvedené v § 2aa návrhu zákona. V prípade akceptovania tejto pripomienky tiež odporúčame predkladateľovi náležite upraviť aj § 11a zákona č. 369/1990 Zb., ktorý upravuje vyhlásenie miestneho referenda. 	O	N	Pri tejto územnej zmene postačuje súhlas obecného zastupiteľstva. Nie je to v nesúlade s Európskou chartou miestnej samosprávy.	
MSSR	K čl. I bodu 3
Odkaz 2aa na poznámku pod čiarou je zavedený už v § 2 ods. 9 písm. b) zákona, preto odporúčame predkladateľovi odkaz v § 2b ods. 1 premenovať. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N	§ 2 nemá odsek 9.	
MSSR	K čl. I bodu 2 (§ 2aa ods. 2)
Odporúčame predkladateľovi doplniť navrhovanú právnu úpravu uvedenú v § 2aa ods. 2, najmä pokiaľ ide o proces zvolania zhromaždenia obyvateľov obce. Z predmetného ustanovenia nie je totiž jasné, kedy a akým spôsobom je okresný úrad v sídle kraja povinný zhromaždenie obyvateľov obce zvolať. Rovnako je neurčitý aj spôsob prerokovania postupu podľa odseku 1, ktorý sa má na predmetnom zhromaždení obyvateľov obce uskutočniť. 	O	N	Navrhovaný postup je dostatočne zrejmý.	
MSSR	K čl. I bodu 36 (§ 11b)
Odporúčame predkladateľovi upresniť, čo konkrétne sa myslí pojmom „obecné veci“, ktoré predkladateľ bližšie nevymedzuje ani v osobitnej časti dôvodovej správy. Alternatívne odporúčame predkladateľovi slová „obecné veci“ nahradiť pojmom, ktorý už zákon č. 369/1990 Zb. používa a jeho vymedzenie je jednoznačné. Len dopĺňame, že predmetný pojem „obecné veci“ síce zákon č. 369/1990 Zb. používa aj v platnom znení, jeho obsah je však nejasný. 	O	A		
MSSR	K návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky 
Odporúčame predkladateľovi v časti B. návrhu uznesenia vlády nahradiť slovo „ministerovi“ slovom „ministrovi“. 	O	A		
MSSR	K čl. I bodom 31 a 32 
Odporúčame predkladateľovi vymeniť poradie novelizačných bodov, pretože odkaz 12 je zavedený v § 11a ods. 1 písm. c). Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	A		
MSSR	K čl. I bodom 9 a 10 
Odporúčame predkladateľovi vymeniť poradie novelizačných bodov, pretože odkaz 5 je zavedený v § 3 ods. 7. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	A		
MSSR	K čl. I bodu 2 (§ 2b ods. 1)
Odporúčame predkladateľovi za slová „bez obmedzenia“ vložiť čiarku, bez ktorej je predmetné ustanovenie zmätočné. Ponechávame na zvážení predkladateľa, či je vymedzenie pojmu „verejné priestranstvo“ dostatočné, či by tam nebolo vhodné doplniť slová „a ktoré slúži na všeobecné užívanie“, ktoré je akoby definičným znakom verejného užívania. Rovnako ponechávame na zvážení predkladateľa, či pojmy „vo vlastníctve, v správe alebo v užívaní obce“ úplne napĺňajú zamýšľaný zámer predkladateľa, teda, či sa nemôže v praxi vyskytnúť prípad, kedy pôjde o verejné priestranstvo, ktoré nebude ani vo vlastníctve, v správe alebo užívaní obce, ale bude vo vlastníctve obyvateľa obce, pričom ho neobmedzený okruh obyvateľov obce bude užívať, najmä s ohľadom na rozsudok Najvyššieho súdu Slovenskej republiky sp. zn. 4 Cdo 52/2009 zo dňa 31. januára 2011. 	O	A		
MSSR	K doložke vybraných vplyvov
Rozumieme predkladateľovi, že nie je možné vopred odhadnúť, či zmena, resp. určenie stropu odmien poslancov obecných zastupiteľstiev povedie k zvýšenie alebo zníženiu vyplácaných odmien, a tým pádom nie je možné určiť vplyvy na rozpočet verejnej správy. Návrh zákona však predpokladá aj iné vplyvy, napríklad poskytovanie jednorazového finančného príspevku obci, ku ktorej bola pričlenená dotknutá obec, a to na podporu plynulého výkonu jej samosprávy, pričom máme za to, že predmetný finančný príspevok vplyvy na rozpočet verejnej správy bude mať, a to zrejme vplyvy negatívne. S ohľadom na uvedenú skutočnosť odporúčame odporúčame predkladateľovi upraviť doložku vybraných vplyvov.	O	N	Vplyv na rozpočet verejnej správy bude mať nariadenie vlády SR o pričlenení nefunkčnej obce. 	
MSSR	K čl. I bodu 48
Slová „najviac jednu polovicu“ odporúčame nahradiť slovami „najviac vo výške jednej polovice“. Obdobná pripomienka sa vzťahuje aj na body 53 a 66. 	O	N	Odmena nemá výšku.	
MSSR	K čl. I bodu 18
V § 4 ods. 5 písm. a) bode 4. a písm. b) bode 5 odporúčame slová „o ďalších veciach“ nahradiť gramaticky správnym tvarom, a to slovami „ďalšie veci“. 	O	N	Znenie predmetných bodov bolo upravené iným spôsobom.	
MSSR	K čl. I bodu 2 (§ 2aa ods. 10)
V nadväznosti na pripomienku „K bodu 2 (§ 2aa ods. 6 a 7)“, odporúčame predkladateľovi v písomnej zmluve o poskytnutí príspevku ako ďalšie náležitosti uviesť „podmienky čerpania príspevku“, ako aj „podmienky, za ktorých je príjemca príspevku povinný príspevok vrátiť“. 	O	A		
MSSR	K čl. I bodu 2 všeobecne (§ 2aa)
V navrhovanom § 2aa návrhu zákona týkajúcom sa pričlenenia obce predkladateľ nerieši prípady, ak napríklad dotknutá obec má bezprostredne susediacich viacero obcí a ku ktorej susediacej obci sa má v tomto prípade dotknutá obec pričleniť. Nie je tiež zrejmé, aký bude postup v prípade, ak napríklad dve susediace obce budú mať záujem o pričlenenie dotknutej obce. Rovnako nie je ani riešená opačná situácia, t. j. ak by žiadna susediaca obec nemala záujem o pričlenenie dotknutej obce (napríklad z dôvodu vysokých dlhov, nútenej správy dotknutej obce a podobne). Z uvedeného dôvodu žiadame predkladateľa, aby riešenia týchto situácií, ako aj určenie subjektu oprávneného rozhodnúť načrtnuté problematické situácie (zrejme do úvahy pripadá okresný úrad v sídle kraja) špecifikoval priamo v navrhovanej právnej úprave. 	O	ČA	Ak žiadna susediaca obec nemá záujem, pričlenenie obce sa nevykoná.	
MSSR	K čl. I bodu 1 (poznámka pod čiarou k odkazu 2a)
V poznámke pod čiarou k odkazu 2a odporúčame predkladateľovi nahradiť slová „zákona č. 242/1998 Z. z.“ slovami „neskorších predpisov.“, z dôvodu, že poznámka pod čiarou sa v súlade s bodom 23.6. Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR považuje za vetu, ktorá sa končí bodkou. 	O	A		
MSSR	K čl. I bodu 2 (§ 2aa ods. 3)
V súvislosti s § 2aa ods. 3 je tiež otázne, akým spôsobom a v akej lehote okresný úrad vyzve susediacu obec na zabezpečenie súhlasu obecného zastupiteľstva s pričlenením dotknutej obce a rovnako aj skutočnosť, ako a v akej lehote má susediaca obec tento súhlas obecného zastupiteľstva zabezpečiť. Vyriešenie týchto procesných nejasností je podľa nášho názoru nevyhnutné z pohľadu aplikačnej praxe. Z tohto dôvodu odporúčame predkladateľovi tieto skutočnosti uviesť priamo v texte návrhu zákona. Rovnako upozorňujeme predkladateľa, že osobitná časť dôvodovej správy sa o takýchto dôležitých otázkach uvedených v odsekoch 2 až 5 § 2aa vôbec nezmieňuje. V naznačenom kontexte a najmä preto, že sa zavádza nová právna úprava, odporúčame predkladateľovi osobitnú časť dôvodovej správy náležite doplniť. 	O	ČA	Súhlas obecného zastupiteľstva nadväzuje na vykonanie zasadnutia obecného zastupiteľstva, ktoré sa vykonáva spravidla raz za tri mesiace. Je vecou obecného zastupiteľstva či predmetnú záležitosť prerokuje na tzv. mimoriadnom zasadnutí alebo na tzv. riadnom zasadnutí.	
MSSR	K čl. I bodu 2 (§ 2aa ods. 6 až 7)
Z dôvodu právnej istoty odporúčame predkladateľovi doplniť ustanovenia upravujúce jednorazový finančný príspevok. Aj z hľadiska predvídateľnosti výšky príspevku schváleného ministerstvom, by výrazne pomohlo, ak by už v žiadosti podľa odseku 6 starosta obce vedel aspoň rozsah (finančné rozmedzie) príspevku, o ktorý sa vzhľadom na počet obyvateľov obce a veľkosť jej územia po pričlenení dotknutej obce môže uchádzať. Na základe uvedeného navrhujeme uvedenie rozsahu finančného príspevku napríklad takto: „obce od ... do ... počtu obyvateľov môžu žiadať o príspevok vo výške od ... do ... EUR.“. Obdobný návrh by upravoval aj veľkosť územia obce po pričlenení dotknutej obce. Predmetný rozsah by umožňoval ministerstvu zohľadniť špecifiká konkrétnej obce požadujúcej predmetný príspevok a zároveň by aj starostovia predmetných obcí vedeli aspoň približne v žiadosti určiť požadovanú sumu príspevku, ktorú je možné priznať obciam s obdobným počtom obyvateľov, ako aj obdobnou veľkosťou územia obce. 	O	N	O príspevku rozhoduje Ministerstvo vnútra SR podľa ustanovených kritérií s ohľadom na každý konkrétny prípad.	
MSSR	K čl. I bodu 2 (§ 2aa ods. 1)
Z predmetného ustanovenia nie je jasné, čo sa myslí pojmom „nemá obecné zastupiteľstvo“. Tento pojem odporúčame predkladateľovi uviesť aj v texte navrhovanej právnej úpravy. Vzhľadom na pripomienku „K bodu 2 všeobecne (§ 2aa)“, odporúčame predkladateľovi nahradiť súhlas obecného zastupiteľstva susediacej obce príslušnými výsledkami miestneho referenda v oboch obciach. 	O	ČA	Pri tejto územnej zmene postačuje súhlas obecného zastupiteľstva. Nefunkčná obec nemá samosprávny orgán, a teda nemá kto vyhlásiť miestne referendum.	
MSSR	K čl. I bodu 62 [§ 25 ods. 1 písm. e)]
Z predmetného ustanovenia nie je zrejmé čo sa myslí pojmom „prehlbovať si vedomosti potrebné na výkon funkcie poslanca“, ani akým spôsobom k predmetnému prehlbovaniu vedomostí dochádza. Rovnako nie je zrejmá ani sankcia, resp. následok, ak poslanec túto povinnosť neplní. 	O	N	Slová prehlbovať si vedomosti poslanca nie sú pojmom. Ide o akýkoľvek vhodný spôsob prehlbovania si vedomostí čo nie je potrebné v zákone upravovať. Nie je zrejmé akú sankciu má pripomienkujúci subjekt na mysli. V právnom poriadku existujú aj právne normy, ktoré nemajú sankciu pretože je to nežiadúce. Obdobná úprava sa uplatňuje pri starostovi obce.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 34
Odporúčame pre spresnenie vysporiadať sa aj s prípadom, ak obec webové sídlo nemá rovnako, ako je to upravené v iných novelizačných bodoch.	O	N	Ak obec nemá webové sídlo výsledky miestneho referenda neuverejní na webovom sídle, ktoré nemá zriadené.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 48
Odporúčame slová "najviac jednu polovicu" nahradiť slovami "vo výške najviac jednej polovice". Obdobnú úpravu odporúčame vykonať aj v bodoch 53 a 66.	O	N	Odmena nemá výšku, a preto navrhovaná úprava je nevhodná.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 19
Odporúčame spresniť pojem "najbližší", napr. slovami "najbližší nadriadený", "orgán najbližšie vyššieho stupňa nadriadený", ... Zároveň vzhľadom na zavedenie zákona č. 71/1967 Zb. v poznámke pod čiarou k odkazu 8aa odporúčame upraviť jeho uvedenie v poznámke pod čiarou formou skrátenej citácie.	O	A		
MŠVVaŠSR	čl. I bod 36
Odporúčame spresniť prípady, v ktorých sa zvoláva zhromaždenie obyvateľov len časti obce.	O	N	Ide o inštitút, ktorým obyvatelia obce vykonávajú územnú samosprávu, a preto ho nemožno zužovať.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 3
Pre spresnenie odporúčame za slová "verejné priestranstvo" vložiť slová "na účely tohto zákona".	O	N	Nie je dôvod na takúto právnu úpravu aj vzhľadom na odkaz na osobitný zákon a jeho využitie v ďalších všeobecne záväzných právnych predpisoch.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 2
V odseku 3 odporúčame spresniť, v ktorom štádiu nastupuje výzva okresného úradu; z navrhovaného textu prichádza do úvahy tak pred zhromaždením obce podľa odseku 2, ako aj po ňom. V odseku 6 odporúčame v súlade s ods. 10 písm. b) zdôrazniť, že príspevok je účelový, napr. vložením slov "účelovo určený" za slovo "poskytnúť"; zároveň odporúčame vpustiť slová "a to" ako nadbytočné. V odseku 9 odporúčame spresniť, či sa na dané konanie vzťahuje alebo nevzťahuje Správny poriadok.	O	N	Výzva je vecou okresného úradu v sídle kraja. Ostatné navrhované riešenia nie sú potrebné.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 18
V písmenách a) aj b) v poslednom bode odporúčame na začiatok vložiť slovo "podrobnosti". Odporúčame však zvážiť vypustenie týchto bodov ako nadbytočných, vzhľadom na to, že ak osobitný zákon vyžaduje/umožňuje v určitej oblasti prijať VZN, uvedenie tejto skutočnosti v zákone č. 369/1990 Zb. je duplicitné.	O	ČA	Pre aplikačnú prax je potrebné ponechať predmetné body.	
MŠVVaŠSR	čl. I bod 4
Vzhľadom na zavedenie zákona č. 50/1976 Zb. už v poznámke pod čiarou k odkazu 2c, odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 18 ho uviesť už len v skrátenej citácii.	O	A		
MZa	Bod 18
Navrhované znenie neodstraňuje aplikačné problémy pri posudzovaní súladu všeobecne záväzných nariadení obcí so zákonom zo strany prokuratúry, preto je súčasná právna úprava v podstate ťažko použiteľná pre reálnu možnosť upravovať samosprávne veci obce formou VZN. Malo by preto dôjsť k takej úprave, kde sa odstránia súčasné výhrady prokuratúry k normotvorbe formou VZN.	Z	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
MZa	§ 14 ods. 5 druhá veta
Navrhujeme § 14 ods. 5 druhej vete slovo „všetkých“ nahradiť slovom „prítomných“. Odôvodnenie: Zjednotenie kvóra pri hlasovaní mestskej rady (absolútna väčšina) s hlasovaním zastupiteľstva (jednoduchá väčšina). 	O	N	Navrhovaná zmena nie je potrebná.	
MZa	návrhu ako celku
Navrhujeme definovať aspoň rámcovo štatút obce, pretože zákon ho síce viackrát používa, ale nehovorí o jeho obsahu. 	O	N	Z príslušných ustanovení platného zákona vyplýva dostatočne obsah štatútu obce.	
MZa	Bod 67
Navrhujeme doplniť novelizačný článok II a doplniť do zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch analogickú skutkovú podstatu priestupku. Predkladateľ totiž navrhuje zakotviť len správny delikt za porušenie povinnosti podľa § 2b ods. 6, avšak v prípade fyzických osôb - nepodnikateľov by bola táto povinnosť nevymožiteľná a jej nesplnenie nesankcionovateľné.	Z	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
MZa	Bod 69
Navrhujeme doplniť o zrušenie vykonávacieho vládneho nariadenia č. 169/1932 Sb. o pamětních knihách obecních	O	A		
MZa	Bod 59
Navrhujeme formuláciu „najviac jeden jeho mesačný plat“ zmeniť na „vo výške najviac jedného jeho mesačného platu“. Gramatická pripomienka. 	O	N	Odmena nemá výšku.	
MZa	Bod 61
Navrhujeme na konci druhej vety bodku nahradiť bodkočiarkou a doplniť tieto slová: „väčšinu členov výboru však musia tvoriť poslanci“. Odôvodnenie: len poslanci majú politickú zodpovednosť a legitimitu, získanú vo voľbách. Účasti občianskeho prvku vo výboroch sa nebránime, ale považujeme za vhodné, aby väčšinu obvodu tvorili poslanci. 	O	N	Navrhovaná úprava nie je potrebná z hľadiska aplikačnej praxe.	
MZa	Bod 11 
Navrhujeme nechať právomoc vyhlasovať verejnú zbierku starostovi. 	O	N	Verejná zbierka sa nevyhlasuje ale má iný právny režim príslušného zákona.	
MZa	Bod 32
Navrhujeme nechať právomoc vyhlasovať verejnú zbierku starostovi. 	O	N	Verejná zbierka sa nevyhlasuje ale má iný právny režim podľa príslušného zákona. 	
MZa	Bod 47
Navrhujeme ponechať pri vyhlásení referenda o odvolaní starostu súčasné sprísnené kvórum nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov. Ide o pomerne závažný akt.	O	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
MZa	Bod 65
Navrhujeme pre odstránenie možných výkladových rozporov zvážiť nutnosť použitia nového pojmu „mzda“, keďže mzda patrí za vykonanú prácu v pracovnoprávnom vzťahu. Poslanec sa ale zamestnancom obce nestáva.	O	A		
MZa	Bod 3
Navrhujeme preformulovať na znenie: „Verejným priestranstvom sú ulica, námestie, miestna komunikácia, trhovisko, park a iné priestory, prístupné každému bez obmedzenia, teda slúžiace všeobecnému užívaniu, a to bez ohľadu na ich vlastníctvo, ak osobitný zákon neustanovuje inak.2aa)“. Odôvodnenie: Navrhujeme použiť vhodnejšiu formuláciu z § 34 českého zákona č. 128/2000 Z. z. o obcích, ktorou sa (avšak len čiastočne) inšpiroval aj predkladateľ. V znení, formulovanom predkladateľom, však problém obcí a mieste nie je riešený, pretože za verejné priestranstvo považuje len tie priestory, ktoré sú vo vlastníctve, správe alebo užívaní obce, čo popiera zmysel celého návrhu. Aj česká úprava zvýrazňuje skutočnosť, že ide o verejne prístupné priestory bez ohľadu na vlastníctvo, a práve „bez ohľadu na vlastníctvo“ je kľúčovým pojmom. Mnohé verejné priestranstvá sú totiž vo vlastníctve iných subjektov, čo spôsobuje v praxi problémy. Navyše formulácia akú použil predkladateľ „...bez obmedzenia vo vlastníctve, v správe....“ je (minimálne bez doplnenia čiarky) mätúca – nie je zrejmé, či sa pojem „bez obmedzenia“ vzťahuje na verejnú prístupnosť alebo vlastníctvo.	Z	A		
MZa	Bod 48
Navrhujeme preformulovať nasledovne: Členovi komisie, ktorý nie je poslanec, možno poskytnúť odmenu v kalendárnom roku vo výške najviac jednej polovice mesačného platu starostu13 bez zvýšenia14; ustanovenie osobitného predpisu15 sa pre účely tejto vety nepoužije. Poznámka pod čiarou k odkazu 13 znie: § 3 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 253/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov. Poznámka pod čiarou k odkazu 14 znie: § 4 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 253/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov. Poznámka k odkazu č. 15 znie: § 2 ods. 4 zákona č. 120/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie: gramatické a systematické úpravy. V pôvodnom znení to bolo nie veľmi prehľadné a zrozumiteľné. Odkaz na platové triedy je redundantný, keďže plat starostu definuje § 3 ods. 1, ktorý v ňom už zahŕňa aj násobok podľa § 4 ods. 1. Navyše treba mať na pamäti aj ustanovenie § 2 ods. 1 zákona č. 120/1993 Z. z., ktorým sa v prípade kumulácie funkcií zaviedol aj pri niektorých starostoch a primátoroch princíp „viac funkcií za minimálnu mzdu“, ak nebolo úmyslom predkladateľa aj v prípade, ak starosta z uvedeného dôvodu poberá len minimálnu mzdu, odmeny členov komisií počítať len z takejto minimálnej mzdy (a oveľa nižšej ako platu starostu podľa zákona č. 253/1994 Z. z.). Ďalšie poznámky pod čiarou by sa potom následne adekvátne prečíslovali. V prípade neakceptácie pripomienky navrhujeme aspoň v poznámke pod čiarou k odkazu 13 slová „v znení zákona č. 154/2011 Z. z.“ nahradiť slovami „v znení neskorších predpisov“ (legislatívno-technická pripomienka, noviel bolo viac). 	O	N	Navrhované ustanovenie je dostatočne zrozumiteľné.	
MZa	Bod 33
navrhujeme spojku „a“ nahradiť spojkou „alebo“ a zjednotiť tak s navrhovanou terminológiou na iných miestach novely 	O	N	Vzhľadom na význam upravovanej problematiky ide o zámer predkladateľa.	
MZa	Bod 34
navrhujeme spojku „a“ nahradiť spojkou „alebo“ a zjednotiť tak s navrhovanou terminológiou na iných miestach novely 	O	N	Vzhľadom na význam upravovanej problematiky ide o zámer predkladateľa.	
MZa	Bod 60
Navrhujeme túto úpravu vypustiť, novonavrhovaný text odkazuje na neexistujúci odkaz poznámky č. 17. 	O	N	Navrhované ustanovenie bolo upravené inak.	
MZa	Bod 2
Navrhujeme upresniť, čo sa myslí pojmom „nemá obecné zastupiteľstvo“, teda, či je zákonná požiadavka na zvolenie plného počtu poslancov. 	O	A		
MZa	§ 13 ods. 4 písm. d)
Navrhujeme v § 13 ods. 4 písm. d) vypustiť slová „informuje obecné zastupiteľstvo o vydaní a zmenách organizačného poriadku obce“.	O	N	Nie je dôvod na navrhované riešenie.	
MZa	celému zneniu zákona
navrhujeme v spojení „na úradnej tabuli obce, na webovom sídle“ čiarku nahradiť spojkou „a“ pre vylúčenie pochybností, či ide o demonštratívny výpočet.	O	A		
MZa	Bod 44
Navrhujeme vypustiť tento novelizačný bod. Lehota 2 mesiacov je postačujúca, predĺženie o ďalší mesiac môže spôsobovať právnu neistotu. 	Z	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
MZa	Bod 49
Navrhujeme zvážiť rozpracovanie „základných pravidiel kontrolnej činnosti“, ktoré odkazujú na zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole, pretože ani z odkazovaného zákona nie sú zrejmé. Tento zákon je navyše predpisom všeobecným bez zohľadnenia špecifík kontroly v územnej samospráve.	O	N	Podrobné pravidlá kontrolnej činnosti nie sú predmetom úpravy a presahujú rámec predmetnej novely zákona. Účelné je využiť tak, ako doposiaľ príslušnú zákonnú úpravu.	
MZa	Bod 45
Navrhujeme zvážiť zjednotenie s terminológiou článku 5 ods. 7 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. („....takú funkciu, zamestnanie alebo činnosť skončiť alebo vykonať zákonom ustanovený právny úkon smerujúci k jej skončeniu“).	O	N	Právna terminológia s ústavným zákonom nemusí byť terminologicky rovnaká ale vecne zhodná. 	
MZa	bod 28
novonavrhované znenie poznámky pod čiarou č. 9b je nesprávne. Zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole rieši len vnútorný a vládny audit. Aj v doterajšom znení poznámky pod čiarou je odkaz na zákon č. 540/2007 Z. z. o audítoroch; ten bol ale nahradený zákonom č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite. Preto by podľa nášho názoru mala táto poznámka pod čiarou odkazovať na uvedený zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite.	O	A		
MZa	Bod 66
Rovnaká pripomienka ako k bodu 48. Navyše odporúčame zamyslieť sa v súčasnom znení § 25 nad druhou vetou ods. 5 v porovnaní s ods. 9 (po novelizácii ods. 8), či nejde o duplicitnú úpravu, ktorá by mohla tiež zvádzať k domnienke, že ide o dva rôzne druhy odmeny (napr. „pravidelná“ a „koncoročná“).	O	ČA	Navrhované ustanovenie je dostatočne zrozumiteľné.	
MZa	Bod 43
Súhlasíme so zrušením obligatórneho prerokovania nepodpísania uznesenia v obecnej rade. Tento inštitút nemá praktický význam aj vzhľadom na právomoci obecnej rady.	O	A		
MZa	Bod 38
Za slovo „zmenu“ navrhujeme doplniť slovo „návrhu“. Systematicky (medzi terajšou prvou a druhou vetou, ktoré hovoria o návrhu programu, nie o programe) aj teleologicky (podľa dôvodovej správy – arg.: „skúsenosti s podstatnými zmenami programu zasadnutia obecného zastupiteľstva od vopred zverejneného programu, a to bezprostredne pred jeho začatím...)) zrejme má ísť o štádium ešte len návrhu programu, pretože až schválením poslancami sa návrh programu stáva programom	O	A		
MZVaEZSR	k bodu 49
Text poznámky pod čiarou k odkazu 16a odporúčame ukončiť bodkou.	O	A		
MZVaEZSR	bodu 2
V odseku 6 odporúčame ako nadbytočné vypustiť slová "a to". 	O	A		
MZVaEZSR	k bodu 18
V písmene b) odporúčame gramaticky upraviť nadväznosť piateho bodu na úvodnú vetu. 	O	A		
MZVaEZSR	k bodu 12
Zákon č. 171/2005 Z. z. odporúčame zradiť pred zákon č. 24/2006 Z. z. 	O	A		
MŽPSR	bodu 7
§ 3 ods. 3 písm. d) odporúčame pre nadbytočnosť vypustiť slová „živelnej pohromy alebo inej“. Podľa zákona č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov (§ 3 ods. 2) sa mimoriadnou udalosťou rozumie „živelná pohroma, havária, katastrofa, ohrozenie verejného zdravia II. stupňa alebo teroristický útok“. 	O	A		
MŽPSR	bodu 18
§ 4 ods. 5 písm. a) bod 2 a 3, § 4 ods. 5 písm. b) body 2, 3 a 4 odporúčame slovo „odsek“ nahradiť slovom „ods.“ Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	N	Navrhovaná úprava je správna z hľadiska legislatívnej techniky. 	
MŽPSR	bodu 18
§ 4 ods. 5 písm. a) bod 4, § 4 ods. 5 písm. b) bod 5 navrhujeme upraviť tak, aby znenie bodu nadväzovalo na predvetie. Napríklad vložením slova „podrobnosti“ pred slová „o ďalších“.	O	A		
MŽPSR	bodu 2
Ďalej odporúčame riešiť aj súvislosti zabezpečenia paritného zastúpenia zástupcov pričlenenej obce v zastupiteľstve susednej obce. 	O	N	Navrhované riešenie nie je žiadúce vzhľadom na jeho prípadnú obselentnosť. 	
MŽPSR	bodu 2
Navrhujeme zvážiť zapracovanie tohto ustanovenia do § 2a ako súčasť inštitútu zlúčenia obce alebo ako osobitný inštitút.	O	N	Ide o osobitnú územnú zmenu, ktorá z hľadiska prehľadnosti vyžaduje úpravu v osobitnom paragrafe. Nejde o zlúčenie obce.	
MŽPSR	bodu 2
Odporúčame spresniť slovné spojenie „susediaca obec“. Ide o nejasné ustanovenie vzhľadom na skutočnosť, že takýchto obcí môže byť viac. Zákon neupravuje situáciu, ak žiadna susediaca obec nevyjadrí súhlas s pričlenením dotknutej obce.	O	N	Slovné spojenie susediaca obec sa nedá spresniť. Z navrhovaného textu vyplýva, že ak žiadna susediaca obec neprejaví súhlas pričlenenie sa nevykoná.	
NBS	celému materiálu
Bez pripomienok.	O	A		
NKÚSR	K § 18a ods. 11
Navrhujeme v § 18a ods. 11 doplniť druhú vetu, ktorá znie: "Ak hlavný kontrolór vykonávajúci funkciu hlavného kontrolóra kandiduje do tejto funkcie a nie je do nej zvolený a z tohto dôvodu s ním obec skončí podľa osobitného predpisu pracovný pomer, má hlavný kontrolór nárok na odstupné v sume dvoch priemerných mesačných platov.“ Odôvodnenie: Navrhuje sa posilnenie postavenia hlavného kontrolóra z hľadiska sociálneho zabezpečenia v prípade, ak dôjde k ukončeniu jeho pracovného pomeru, ak nebol zvolený opätovne do funkcie hlavného kontrolóra. Ide tak o výslovné zakotvenie nároku hlavného kontrolóra na odstupné priamo v zákone, čím sa nahrádza fakultatívna možnosť odstupného v kolektívnej zmluve alebo v pracovnej zmluve.	Z	N	Pripomienkujúci na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený. Problematiku kontrolórov bude riešiť medzirezortná pracovná skupina.	
NKÚSR	K bodu 57 - § 18f ods. 1 písm. h)
Navrhujeme vypustiť bod 57 návrhu zákona. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s rozšírením právomoci starostu na vykonanie kontroly zo strany hlavného kontrolóra. Podľa § 18 ods. 1 hlavný kontrolór vykonáva kontrolnú činnosť nezávisle a nestranne. Hlavný kontrolór kontroluje podľa § 18d, medzi iným, aj činnosť výkonných orgánov obce, ktorým je aj starosta obce. Preto starosta obce by nemal mať právomoc požadovať od hlavného kontrolóra obce vykonanie kontroly „sám na seba“. Navyše poukazujeme na skutočnosť, že starosta má v zmysle zákona č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov možnosť vykonať finančnú kontrolu. 	Z	N	Rozpor sa nepodarilo odstrániť ani na rozporových konaniach. Rozpor trvá.
	
NKÚSR	K čl. I bod 28 - pozn. pod čiarou 9b
V § 9 ods. 4 návrhu zákona v poznámke pod čiarou k odkazu 9b je podľa nášho názoru uvedený nesprávny právny predpis, a to zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa nášho názoru, by v poznámke pod čiarou k odkazu 9b mal byť uvedený § 19 ods. 1 písm. c) zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.	O	A		
PMÚSR	celému materiálu
Bez pripomienok	O	A		
SKAU	LP.2017.515
V bode 28 návrhu zákona ....z 2017, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov: Poznámka pod čiarou k odkazu 9b znie: „9b) Zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. Navrhované znenie: „9b) Zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.“. Odôvodnenie: Ročnú účtovnú závierku v zmysle zákona č. 431/2002 Z. z. po účtovníctve overuje štatutárny audítor, ktorého činnosť je upravená zákonom č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov. Zákon č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov upravuje vládny audit a audit ministerstva financií. 	O	A		
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	K bodu 2 (§2aa)
Navrhujeme aby sa v § 2aa za odsek 5 vložil nový odsek 6 v znení: „(6) Obecné zastupiteľstvo obce, ku ktorej bola pričlenená zanikajúca obec zriadi komisiu obecného zastupiteľstva pre záležitosti územia zanikajúcej obce. Členmi komisie podľa prvej vety sú najmenej traja obyvatelia s bydliskom na území zanikajúcej obce. Komisia podľa prvej vety má najviac päť členov.“ Odseky. 6 až 10 sa označia ako ods. 7 až 11. Odôvodnenie: Účelom navrhovaného doplnenia nového odseku je vytvoriť podmienky pre zástupcov obyvateľov zanikajúcej obce na menej formalizovanej úrovni, než je výkon funkcie vyplývajúcej z priamej voľby. Vytvorenie týchto podmienok je potrebné napriek tomu, že podmienkou uplatnenia navrhovaného § 2aa je, že v obci boli neúspešne realizované po sebe nasledujúce tri voľby do orgánov samosprávy. Ak by takáto komisia nevznikla, obyvatelia zaniknutej obce by sa ocitli bez nimi zvoleného zástupcu. Dôvodom je, že by legitimita rozhodnutí obecného zastupiteľstva obce, ku ktorej bola zanikajúca obec pričlenená vo veciach dotýkajúcich sa územia, obyvateľov alebo majetku zanikajúcej obce mohla byť prinajmenšom spochybniteľná. Zároveň, bez vytvorenia aspoň takýchto opatrení by vznikla skupina ľudí, ktorá mohla mať vôľu zvoliť si orgány obce, avšak nenašli sa kandidáti a zároveň o ich záležitostiach rozhoduje orgán, ktorý nebol nimi zvolený. Taktiež by bolo žiadúce v zákone č. 180/2014 Z.z. o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov upraviť, v prípade pričlenenia zanikajúcej obce, aby pre obyvateľov na území zanikajúcej obce bol zákonom garantovaný samostatný volebný okrsok najmenej pre najbližšie voľby realizované v obci, ku ktorej sa zanikajúca obec pričlenila. 	O	N	Návrh nie je v súlade s kreovaním rôznych komisií ako útvarov obecného zastupiteľstva (teda nie priamo zo zákona) je vecou obecného zastupiteľstva či takúto komisiu prípadne zriadi.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	K bodu 33 (§ 11a ods. 7) 
Navrhujeme nasledovné znenie: „(7) Obec najneskôr 15 dní pred dňom konania miestneho referenda doručí do každej domácnosti oznámenie o vyhlásení miestneho referenda a v rovnakej lehote zverejní oznámenie na úradnej tabuli obce, na webovom sídle obce a iným spôsobom v obci obvyklým. Oznámenie o vyhlásení miestneho referenda obsahuje a) dátum schválenia uznesenia obecného zastupiteľstva o vyhlásení miestneho referenda alebo dátum doručenia petície, b) otázku alebo otázky, ktoré sa obyvateľom obce predkladajú na rozhodnutie, c) miesto, dátum a čas konania miestneho referenda, d) spôsob úpravy hlasovacieho lístka.“ Odôvodnenie: Doručovanie oznámenia vo volebných veciach každému oprávnenému voličovi bolo v rámci vývoja právneho poriadku prekonané a nahradené doručovaním oznámenia do každej domácnosti (pozrite § 21 ods. 3 zákona č. 180/2014 Z.z. o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov). Zároveň bol ale potvrdený tento minimálny štandard pre výkon volebného práva vo všetkých druhoch volieb. Miestne referendum je po výkone volebného práva vo voľbách do orgánov samosprávy obcí najdôležitejšou formou účasti verejnosti na správe vecí verejných na miestnej úrovni. Zákonom sa v záujme zabezpečenia dôstojnosti tejto formy priameho rozhodovania voličov určujú postupy, ktoré majú zabezpečiť, aby miestne referendum bolo vyhlásené skutočne o najdôležitejších otázkach života a rozvoja obce. Bez ohľadu na referendovú otázku, či výsledok referenda, je žiadúce, aby bola zabezpečená, pokiaľ možno, čo najvyššia miera legitimity rozhodnutia, teda účasti na hlasovaní v miestnom referende. Navrhovaným pozmenením pôvodného návrhu sa znížia náklady na realizáciu miestneho referenda a zároveň sa zabezpečí štandardný postup a eliminujú možné kalkulácie s vyššou alebo nižšou informovanosťou verejnosti, podľa predmetu miestneho referenda. 	O	N	Navrhované ustanovenie by bolo v praxi nevykonateľné, pretože nie je zrejmé z platného práva kto tvorí domácnosť a obce nevedú evidenciu domácností ale stále zoznamy voličov. Skončilo by to vhadzovaním oznámení do všetkých poštových schránok.. Navrhované znenie nevylučuje doručovanie každému oprávnenému voličovi ako doteraz. Okrem zníženia administratívy ide aj o zníženie finančného zaťaženia najmä malých obcí.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	K Správe o účasti verejnosti 
Odporúčame dopracovať Správu o účasti verejnosti. Odôvodnenie: Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že správa o účasti verejnosti nespĺňa kritériá a odporúčania uvedené v Metodickom usmernení pre Správu o účasti verejnosti na tvorbe právneho predpisu. Pritom, podľa § 2 ods. 1 zákona č. 400/2015 Z.z. je cieľom tvorby právnych predpisov pripraviť za účasti verejnosti právny predpis , ktorý sa stane funkčnou súčasťou vyváženého, prehľadného a stabilného právneho poriadku Slovenskej republiky (ďalej len „právny poriadok“) zlučiteľného s právom Európskej únie a medzinárodnoprávnymi záväzkami Slovenskej republiky. Metodické usmernenie pre Správu o účasti verejnosti na tvorbe právneho predpisu v časti 2.2 Vlastná správa o účasti verejnosti indikuje obsahové náležitosti správy pre prípady, keď sa predkladateľ návrhu rozhodne nevyužiť niektorý z formulárov slúžiacich na vyhodnotenie účasti verejnosti. Predkladateľ predložil dokument s názvom správa o účasti verejnosti, avšak z jeho obsahu je zrejmé, že nevyužil žiaden z vyhodnocovacích formulárov a zároveň nepostupoval podľa vyššie uvedeného postupu. 	O	N	Použitie vyhodnocovacieho formulára správy o účasti verejnosti na tvorbe právneho predpisu má odporúčajúci charakter.	
ŠÚSR	materiálu
K bodu 12 – v poznámke pod čiarou k odkazu 5b odporúčame slová „§12 ods.4 písm. b) bod 9“ nahradiť slovami „§12 ods.4 písm. b) deviaty bod “.	O	A		
ŠÚSR	materiálu
K bodu 65 – slová „k odkazu 18b“ odporúčame nahradiť slovami „k odkazu 18a“.	O	N	Odkaz je správne označený.	
ŠÚSR	materiálu
K bodu 9 – celé znenie odporúčame upraviť „Nadpis nad §4 sa umiestňuje pod §4.“.	O	A		
ÚMS	Za bod 47 sa vloží nový bod 48, ostatné body sa prečíslujú
§ 13b Zastupovanie starostu : v odseku 1 tretia veta znie nasledovne: „Ak obec má viac ako 10 000 obyvateľov, starosta môže poveriť zastupovaním dvoch zástupcov starostu, pričom určí ich poradie“ Odôvodnenie: Za súčasných podmienok určených povinností a samosprávnych funkcií obcí je nevyhnutné, aby už starosta v obci nad 10 000 obyvateľov mal možnosť, aby ho zastupovali dvaja poslanci (nielen starosta v obci až nad 20 000 obyvateľov).	Z	N	Po vysvetlení problematiky na rozporovom konaní pripomienkujúci na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
ÚMS	K bodu 65
§ 25 ods. 7 Navrhujeme v celom zákone používať jednotný pojem „plat“. Poslanec (zástupca starostu) nie je zamestnancom obce, nejde o pracovnoprávny vzťah. 	O	A		
ÚMS	bodu 53
1. Navrhované znenie odseku 5 vypustiť a zachovať súčasný stav 2. Návrh novely zákona nerieši diskriminačné postavenie hlavného kontrolóra v prípade ukončenia práce. Nárok odstupného pre hlavného kontrolóra zapracovať podobne ako v prípade starostu obce ( § 5 odsek 1 zákona č. 253/1994 Z.z.) len s tým rozdielom, že namiesto 3-násobku bude v prípade hlavného kontrolóra uplatnený 2-násobok. Odôvodnenie: K bodu 1. Spôsob odmeňovania hlavného kontrolóra si vyžaduje náležitú pozornosť, pretože náročnosť jeho práce a zodpovednosť nie je adekvátna možnosti odmeniť kontrolóra najviac jedným jeho mesačným platom raz do roka. Ani doposiaľ v zákone formulovaná možnosť „až do výšky 30% platu“ nebola v mnohých prípadoch využívaná. Podľa poznatkov z praxe, je veľa miest a obcí, kde poslanci neschvaľovali odmenu kontrolórovi za celé jeho funkčné obdobie, i napriek tomu, že si kontrolór plnil všetky zákonom stanovené povinnosti a úlohy. Je to len na vôli poslancov, či niektorý predloží návrh na odmenu hlavnému kontrolórovi obce. V tejto súvislosti by mal zákonodarca zmapovať skutočnú výšku vyplatených odmien kontrolórov miest a obcí za posledné obdobie ! Je preto na zváženie zapracovať do novely zákona, aby samospráva mala možnosť uplatniť vlastný poriadok odmeňovania aj pre hlavného kontrolóra, ktorý na jednej strane okrem povinností podľa zákona o obecnom zriadení, má aj povinnosti „vedúceho zamestnanca“ ( napr. podanie majetkového priznania, plniť úlohy starostu obce, resp. zástupcu starostu ) a okrem toho hlavný kontrolór je povinný plniť povinnosti podľa zákona č. 307/2014 Z.z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov), kontrolovať dodržiavanie nariadení obce ako aj vnútorných noriem obce a dokonca podľa uvedeného návrhu novely zákona je hlavný kontrolór povinný vykonať kontrolu aj na žiadosť starostu., avšak na druhej strane je vylúčený z odmeňovania zamestnancov podľa zákona č. 553/2003 Z.z. v znení neskorších predpisov (§ 1 ods. 3 písm. a/ cit. zákona); v takomto prípade je k dispozícii len odmena na základe rozhodnutia obecného zastupiteľstva podľa § 18c ods. 5 zák. č. 369/1990 Zb. v znení neskorších predpisov, a to len v prípade, že niekto z poslancov predloží návrh na odmenu hlavnému kontrolórovi, v opačnom prípade nedostane hlavný kontrolór žiadnu odmenu, a to nielen za rok, ale ani za celé jeho funkčné obdobie. Z vyššie uvedeného vyplýva, že je potrebné túto vec doriešiť, aby kontrolór, ktorý si riadne plní svoje povinnosti, nebol ukrátený o možnosť získať odmenu za dobre vykonávanú kontrolnú činnosť a inú činnosť. K bodu 2. Do novely zákona je potrebné zapracovať nárok na odstupné pre hlavného kontrolóra obce, tak ako je to u hlavného kontrolóra samosprávneho kraja (§ 19a ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z. o samosprávnych krajoch), tzn. zabezpečiť rovnaký princíp, aby hlavný kontrolór obce nebol diskriminovaný. Hlavný kontrolór obce ako jediná profesijná skupina v samospráve, nemá priznaný nárok na odstupné, čo je voči nemu diskriminujúce.	Z	A		
ÚMS	Nad rámec navrhovanej novely zákona
K § 24 Orgány mesta : v odseku 1 písmeno c/ upresniť či pre nové volebné obdobie má obec za povinnosť vypracovávať nový štatút mesta; resp. určiť formu štatútu obce. Odôvodnenie: V praxi často vyvstávajú problémy v súvislosti s odsekom c) predmetného ustanovenia, a to : • či pre nové volebné obdobie má mesto za povinnosť vypracovávať nový štatút mesta; • akú formu má mať štatút mesta ( samostatný dokument, ktorý schváli mestské zastupiteľstvo, resp. prijať štatút formou VZN ). V praxi dochádza totiž k nejednotnosti obcí, čo sa týka formy dokumentu. 	O	N	Navrhovaná úprava nie je predmetom novelizácie zákona. 	
ÚMS	
Návrh na nové znenie § 2 ods. 5 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení: „Ak osobitný predpis neustanovuje inak, o inej zmene územia obce podľa odseku 4 písm. b) a c) rozhoduje so súhlasom obce okresný úrad v sídle kraja. V prípadoch hodných osobitného zreteľa je okresný úrad v sídle kraja oprávnený rozhodnúť o inej zmene územia obce podľa odseku 4 písm. b) a c) aj bez súhlasu obce.“ Ako prípad hodný osobitného zreteľa môžeme označiť napr. verejný záujem na vysporiadaní katastrálnej hranice, vážny záujem obyvateľov dotknutého územia, t.j. nemožnosť uplatňovania si ich ústavných práv, neochota obcí, resp. mesta a obce vyriešiť spornú situáciu a nutnosť vyriešiť danú situáciu z dôvodu dlhodobého obmedzenia majetkového vysporiadania, investície mesta do infraštruktúry sporného územia – cesty, chodníky, inžinierske siete. Taktiež Okresné úrady, katastrálne odbory majú problém vysporiadať sa so vzniknutou situáciou. Nevedia nehnuteľnosť zaradiť do správneho katastrálneho územia, pretože zákonná úprava im neumožňuje stanoviť, do ktorého katastrálneho územia nehnuteľnosť spadá, ak cez ňu prechádza katastrálna hranica dvoch susediacich obcí, a tým pádom nehnuteľnosť patrí do dvoch katastrálnych území. V takejto situácii je vlastníkom nehnuteľností znemožnená dispozícia s ich majetkom. Okresný úrad v sídle kraja ako orgán s decíznou právomocou by dokázal posúdiť, či žiadosť obce je dôvodná a či reálne existuje v danom prípade aspekt osobitného zreteľa. Následne by mohol o prípadnej zmene katastrálnej hranice rozhodnúť sám tak, aby ďalej ústavné práva vlastníkov nehnuteľností neboli obmedzené. V súčasnej dobe sa tento problém vyskytuje v meste Kežmarok a obci Ľubica ako aj v ďalších obciach na území Slovenskej republiky. V prípade nevysporiadanej katastrálnej hranice obcí Kežmarok a Ľubica sa problém vysporiadania nehnuteľností týka viac ako 150 bytov. Tie nemajú vystavené listy vlastníctva a ich vlastníci nemôžu s týmito bytmi vykonávať vlastnícke práva v takom rozsahu, ako im to priznáva Ústava SR a zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník. Zároveň tieto byty nie sú evidované v katastri nehnuteľností a nie je k nim pridelený list vlastníctva napriek skutočnosti, že sú riadne skolaudované a užívané. 	Z	N	Pripomienkujúci subjekt na pripomienke netrvá po vysvetlení problematiky na rozporovom konaní. Rozpor bol odstránený.	
ÚMS	K bodu 3
Navrhujeme vypustiť, resp. upraviť. Táto definícia nie je podľa nášho názoru dostatočná ani určitá naviac vytvára priestor preto, aby boli obce zaviazané starať sa aj o stavebné objekty, ktoré sú vytvorené ako vyvolaná investícia k hlavnej stavbe a tiež slúžia verejnosti, sú voľne dostupné, teda možno ich označiť za „iný priestor“ ako to uvádza návrh zákona. Definícia pojmu "verejné priestranstvo" musí spĺňať podmienku, že po jej osvojení adresátom právnej normy (t. j. obyvateľom) musí byť obyvateľ schopný zmyslami každý konkrétny priestor posúdiť a vyhodnotiť, či ide o verejné priestranstvo alebo nie. Preto nemôže právna norma obsahovať neurčitý pojem, ktorým jednoznačne je pojem „iný priestor prístupný verejnosti“ a žiadame ho úplne vypustiť. Problematika verejného priestranstva je v návrhu zákona vnímaná iba ako verejne dostupná plocha bez uvedenia, aký je právny vzťah k pozemku pod verejnou plochou, či ide o pozemky obce alebo pozemky vo vlastníctve fyzických osôb či právnických osôb. Verejným priestranstvom by mali byť komunikácie a tieto sú podľa našich šetrení z väčšej časti situované na pozemkoch tretích subjektov nemôže ísť teda o verejné priestory. Je potrebné, aby široká verejnosť za verejné priestranstvo považovala len verejnosti prístupné priestory (pozemky) vo vlastníctve obce alebo v správe a užívaní obce na základe konkrétneho právneho úkonu, ak spĺňajú podmienku všeobecnej verejnej prístupnosti a ktoré obec neprenajala podľa osobitného zákona. Verejné priestranstvá nemožno zovšeobecniť len na stavebné objekty, akými sú komunikácia, park, trhovisko, treba prihliadať aj na pozemky pod týmito objektmi, či sú vo vlastníctve obce alebo nie. 	Z	ČA	Definícia bola spresnená v predmete vlastníckych vzťahoch. Slová "iný priestor prístupný verejnosti" nemožno vypustiť, pretože jednotlivé druhy priestranstiev nemožno uviesť taxatívnym spôsobom.	
ÚMS	K bodu 52 
U § 18 ods. 1 navrhujeme vypustiť predložené znenie a ponechať doterajší stav. Zároveň navrhujeme spôsob určovania platu hlavného kontrolóra upraviť rovnakým spôsobom, akým sa určuje plat hlavného kontrolóra samosprávneho kraja.	O	N	Ustanovenie sa spresňuje bez vplyvu na plat hlavného kontrolóra. 	
ÚMS	K bodu 24 a 38
U § 6 ods. 8 a § 12 ods. 5 navrhujeme presne definovať pojem „naliehavý verejný záujem“. Tento pojem je v návrhu zákona viackrát používaný. Považujeme za potrebné tento neurčitý pojem v zákone bližšie špecifikovať, aby v praxi nedochádzalo k problémom a neželaným situáciám.	O	ČA	Pojem "naliehavý verejný záujem" nemožno definovať. Nerobí tak žiadny všeobecný záväzný právny predpis v právnom poriadku Slovenskej republiky. Pri účinnosti všeobecne záväzných nariadení je potrebné ponechať pojem a pri rokovaní obecného zastupiteľstva tento pojem nie je potrebný.	
ÚMS	K bodu 38 
Ustanovenie § 12 ods. 5 upravuje proces schvaľovania návrhu programu zasadnutia obecného zastupiteľstva. Vzhľadom na doterajšie skúsenosti považujeme za potrebné, aby zákonodarca jednoznačne určil, či zmena poradia prerokovaných bodov je alebo nie je zmenou programu. Zároveň navrhujeme do citovaného ustanovenia za novú druhu vetu vložiť novú tretiu vetu v znení: „Uvedené ustanovenie sa nevzťahuje na možnosť stiahnutia materiálu z rokovania predkladateľom, ak to rokovací poriadok dovoľuje.“.	O	N	Navrhovaná úprava patrí do rokovacieho poriadku. Nie je potrebné určovať zmenu poradia programu zasadnutia obecného zastupiteľstva zákonom.	
ÚMS	Za bod 17 sa zaradí nový bod 18 a pôvodné sa prečíslujú
V § 4, ods. 3: v písm. p) plní úlohy na úseku sociálnej pomoci v rozsahu podľa osobitného predpisu, 6a) 1. zmeniť odkaz 6a) 2. doplniť ďalší bod do predmetného ustanovenia, ktorým bude uložená povinnosť Sociálnej poisťovni poskytnúť súčinnosť obci ( databázu – zoznam dôchodcov, bývajúcich na území obce. Odôvodnenie: K pripomienke č. 1 : Zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov bol zrušený zákonom č. 448/2008 Z.z. ( § 111 Zrušovacie ustanovenie ) K pripomienke č. 2 : Pre obec je dôležité, aby mala každoročne aktualizovaný zoznam dôchodcov, bývajúcich na území obce za účelom poskytnutia sociálnej pomoci ( v prípade nevyhnutnosti a podľa individuálneho posúdenia, nakoľko najlepšie pozná životné situácie obyvateľov, žijúcich na území obce. Keďže obec nemá prístup k databáze dôchodcov, nemôže pomôcť tým dôchodcom, ktorí to naozaj potrebujú ). 	Z	N	Po vysvetlení problematiky na rozporovom konaní pripomienkujúci netrvá na pripomienke. Navrhovaná úprava vecne nepatrí do zákona o obecnom zriadení	
ÚMS	bodu 24
V §6, ods. 8 upresniť začiatok 15-dňovej lehoty pre nadobudnutie účinnosti VZN, tzn., či sa počíta deň, keď bolo VZN vyvesené, alebo sa postupuje podľa všeobecne záväzného pravidla, že lehota určená podľa počtu dní sa počíta dňom, ktorý nasleduje po udalosti, ktorá je rozhodujúca pre jej začiatok (§ 122 ods. 1 Občianskeho zákonníka). Odôvodnenie: V praxi totiž dochádza k rôznym názorom a zmätkom v stanovení účinnosti VZN s následkom napadnutia mnohých VZN obce zo strany prokuratúry. Niektoré obce počítajú ako prvý deň dátum vyvesenia nariadenia po schválení v obecnom zastupiteľstve, iné obce až deň nasledujúci po dni vyvesenia schváleného nariadenia	Z	N	Pripomienkujúci po vysvetlení problematiky na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
ÚMS	K bodu 13
Vzhľadom na pripomienku k bodu 3 návrhu navrhujeme vypustiť.	O	A		
ÚPPVII	K bodom 46 a 47
V dôvodovej správe sa predkladateľ odvoláva na ťažkosti pri definovaní hrubého porušenia povinností starostu, resp. možnosť rozhodovať o tejto skutočnosti obecným zastupiteľstvom. Vyhlásenie referenda o odvolaní starostu (§ 13a ods. 3 písm. a) druhý bod) sa odvoláva tiež na opakované zanedbávanie povinností, ktoré sú jasne upravené v § 13 ods. 4 zákona. Táto skutočnosť sa však v dôvodovej správe vôbec nezohľadňuje. Odporúčame odôvodnenie v dôvodovej správe rozšíriť, prípadne ponechať obecnému zastupiteľstvu možnosť vyhlásiť referendum o odvolaní starostu v prípade opakovaného porušovania povinností podľa § 13 ods. 4. Odňatie práva obecného zastupiteľstva môže mať negatívny vplyv na realizovanie zastupiteľskej demokracie zaručený článkom 30 Ústavy SR a zároveň na kontrolné mechanizmy medzi orgánmi obce, kde zastupiteľstvo možno považovať za kvalifikovanejší kontrolný mechanizmus. Odôvodnenie, že je problém s výkladom hrubého porušenia povinností považujeme za neúplné vzhľadom na rozsah dôvodov uvedených v § 13a ods. 3 písm. a) druhom bode.	O	ČA	Navrhovaný novelizačný bod bol upravený inak a teda bolo upravené aj odôvodnenie k predmetnému bodu. 	
ÚPPVII	bod 2
V navrhovanom § 2aa odporúčame upraviť , napríklad nasledovne: slová "vláda môže nariadením" nahradiť slovami "sa môže nariadením vlády". Odôvodnenie: veta nie je v súlade so základnou požiadavkou podľa čl. 6 ods. 2 legislatívnych pravidiel vlády SR. Legislatívno-technická pripomienka	O	N	Prijatím navrhovaného riešenia by došlo okrem nesprávnej gramatickej skladby vety aj k nesprávnemu splnomocňovaciemu ustanoveniu na vydanie predmetného nariadenia vlády v nesúlade s Legislatívnymi pravidlami vlády, pretože z formálneho hľadiska by chýbal subjekt, ktorý ho vydá. 	
ÚPVSR	celému materiálu
Bez pripomienok.	O	A		
ÚVO	celému materiálu
Bez pripomienok	O	A		
Verejnosť	pripomienka VIA IURIS č. 1
1. V bode 24 v § 6 ods. 6 navrhujeme za slová „verejným záujmom“ vložiť slová „napríklad v prípade v prípade živelnej pohromy alebo všeobecného ohrozenia, ak je to potrebné na odstraňovanie následkov živelnej pohromy alebo na zabránenie škodám na majetku“. Túto pripomienku nepovažujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh novely v uvedenom bode upravuje možnosť skoršieho začiatku účinnosti nariadení, pričom doterajšie dôvody „v prípade živelnej pohromy alebo všeobecného ohrozenia, ak je to potrebné na odstraňovanie následkov živelnej pohromy alebo na zabránenie škodám na majetku“, majú byť nahradené iba pojmom „ak je to odôvodnené naliehavým verejným záujmom“. Akceptujeme zámer navrhovateľa rozšíriť možné dôvody aj nad rámec súčasného taxatívneho výpočtu. Avšak navrhovanú formuláciu považujeme za príliš širokú, nešpecifickú a vágnu. Navrhujeme teda tento všeobecný popis doplniť príkladom skutočností, ktoré naznačujú charakter závažnosti naliehavého verejného záujmu. Vo výsledku sa tak doterajšia právna úprava rozšíri na navrhovaný pojem, pričom bude doplnený demonštratívnym výpočtom, ktorý bude nápomocný pri interpretácii všeobecného pojmu „naliehavý verejný záujem“. 	O	N	Ustanovenie nie je potrebné bližšie upravovať z hľadiska aplikačnej praxe.	
Verejnosť	pripomienka VIA IURIS č. 2 
2. Navrhujeme vypustiť bod 29, ktorým sa v § 11 ods. 2 písm. b), na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí, ak zamestnanec obce je dlhodobo uvoľnený na výkon funkcie poslanca,10aa)“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Uvedené ustanovenie upravuje nezlučiteľnosť funkcie poslanca s funkciou zamestnanca obce. Podľa novely by uvedená funkcia zamestnanca obce nebola kolízna s funkciou poslanca v prípade, ak by bol dlhodobo uvoľnený na výkon funkcie poslanca. Považujeme za vhodné zachovať doterajšiu právnu úpravu z dôvodu potenciálneho konfliktu záujmov a to osobného, ako zamestnanca (i keď dočasne uvoľneného) podriadeného v konečnom dôsledku starostovi obce a zároveň verejného, ako poslanca reprezentujúceho svojich voličov. 	O	N	Ustanovenie je pre aplikačnú prax dostatočne zrozumiteľné a nie je potrebná jeho ďalšie spresnenie.	
Verejnosť	pripomienka VIA IURIS č. 3 
3. Navrhujeme vypustiť bod 30 návrhu novely Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá zníženie počtu poslancov zastupiteľstiev. Podľa dôvodovej správy sa návrh predkladá v záujme vyššej efektivity zastupiteľstiev a zníženia nákladov na činnosť. Prípadný ekonomický dôvod uvedený v dôvodovej správe na zníženie počtu poslancov nevyváži benefit, ktorý samospráve prináša početnejšie a teda pestrejšie zastúpenie obyvateľov obce v zastupiteľstve. Zbytočne sa znižuje pluralita názorov, ktoré sú pri rokovaní a rozhodovaní obecných zastupiteľstiev veľmi prospešné. Zároveň by sa zníženie počtu poslancov malo týkať predovšetkým väčších obcí a miest (nad 5 000 obyvateľov). Návrh zákona teda rieši počet poslancov v menej problematických väčších obciach a mestách, nie v menších obciach. 	O	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
Verejnosť	pripomienka VIA IURIS č. 4 
4. Navrhujeme v bode 33 v § 11a ods. 7 vložiť za prvú vetu novú druhú vetu v znení: „Zároveň oznámenie o vyhlásení miestneho referenda doručí každému oprávnenému voličovi.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Podľa návrhu novely zákona sa v novom znení uvedeného ustanovenia vypúšťa povinnosť obce zaslať každému oprávnenému voličovi oznámenie o vyhlásení miestneho referenda. V zmysle novely sa oznámenie iba zverejní na úradnej tabuli a webovom sídle obce. Navrhujeme ponechať povinnosť doručiť oznámenie o vyhlásení referenda voličom ako je to obsahom právnej úpravy doposiaľ. Miestne referendum je jeden zo spôsobov, ktorým obyvatelia obce vykonávajú samosprávu obce. Na rozdiel od zasadnutí obecného zastupiteľstva, je konanie miestneho referenda výnimočné a teda občanmi nepredvídateľné. Je to jeden z mála spôsobov, v ktorom obyvatelia obce môžu priamo vyjadriť svoj názor na dôležité otázky života obce, pričom informovanosť o konaní miestneho referenda je nevyhnutnou podmienkou jeho úspešnosti 	O	N	Pripomienkujúci po objasnení pripomienky na rozporovom konaní na pripomienke netrvá. Navrhované znenie ustanovenia nevylučuje doručovanie oznámenia o vyhlásení referenda každému voličovi ako doteraz. Rozpor bol odstránený.	
Verejnosť	pripomienka VIA IURIS č. 5 
5. Navrhujeme vypustiť body 46 a 47 návrhu novely Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: V návrhu novely zákona sa vypúšťa jeden z dvoch dôvodov vyhlásenia miestneho referenda o odvolaní starostu. Návrh vypúšťa možnosť vyhlásenia miestneho referenda v prípade, ak by podľa obecného zastupiteľstva hrubo a opakovane zanedbával povinnosti starostu, porušoval Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a ostatné všeobecne záväzné právne predpisy. V zmysle dôvodovej správy sú dôvodom návrhu aplikačné problémy v praxi a možnosť zneužitia uvedeného ustanovenia v neprospech starostu obce. Považujeme za potrebné túto právomoc zastupiteľstva zachovať. Uvedená právomoc totiž neznamená odvolanie starostu, iba vytvorenie možnosť, aby o odvolaní na základe zákonom stanovených dôvodov (hrubo a opakovane zanedbával povinnosti starostu, porušoval Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a ostatné všeobecne záväzné právne predpisy) rozhodli obyvatelia obce. Poslanci zastupiteľstva, ako legitímni zástupcovia občanov, majú často kvalifikovanejší pohľad na prácu starostu a preto je veľmi dôležité, aby v prípade zásadných zlyhaní, mohli rozhodovanie o zotrvaní starostu vo funkcii legitímne iniciovať. 	O	N	Vo vzťahu k existencii starostu ide o zásah do jeho mandátu. Platná právna úprava je v tomto smere príliš neurčitá. 	
Verejnosť	Hromadná pripomienka verejnosti k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369.1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
Hromadná pripomienka je dostupná aj na adrese: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=925873 1. Zaviesť právo obyvateľov obce rozhodnúť o názve obce Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 1a ods. 2 sa slová „názov obce možno zmeniť iba so súhlasom obce“ nahrádzajú slovami „návrh obce na zmenu jej názvu, ktorý je v súlade s týmto zákonom a bol odsúhlasený v platnom miestnom referende, je pre vládu záväzný.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v § 1a ods. 2 stanovuje, že názov obce určuje a mení vláda nariadením, pričom návrh obce možno zmeniť iba so súhlasom obce. Navrhujeme zaviesť pravidlo, podľa ktorého by bol pri zmene názvu obce pre vládu záväzný názor obyvateľov obce prejavený v platnom referende. V roku 2012 sa napríklad v obci Tešedíkovo uskutočnilo platné referendum, v ktorom sa väčšina účastníkov vyslovila za návrat k historickému názvu obce Pered, vláda však vôľu obyvateľov obce ignorovala a názov nezmenila, čo považujeme za nesprávne. Podľa § 1a ods. 1 zákona sa názov obce uvádza v štátnom jazyku, pričom označovanie obce v inom jazyku upravuje zákon o používaní jazykov národnostných menšín. Podľa § 1a ods. 6 zákona je neprípustný názov obce, ktorý je dlhý, duplicitný, urážajúci mravnosť, náboženské alebo národnostné cítenie alebo je nepriliehavý vzhľadom na historický vývin územia. Pri dodržaní týchto pravidiel by obyvatelia obce mali mať možnosť sami rozhodnúť o názve svojej obce. Zákon č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov menšín umožňuje obyvateľom obce prostredníctvom miestneho referenda zmeniť označenie obce v jazyku národnostnej menšiny (§ 4a). Sme presvedčení, že rovnakú možnosť by mali mať obyvatelia obce aj pri zmene názvu obce v štátnom jazyku. 2. Umožniť používanie symbolov obce občanmi aj bez súhlasu obce Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 1b ods. 1 sa štvrtá veta nahrádza nasledovnými dvoma vetami: „Právnické osoby zriadené alebo založené obcou môžu používať symboly obce len so súhlasom obce a spôsobom určeným obcou. Iné právnické osoby a fyzické osoby môžu používať symboly obce len takým spôsobom, aby nevytvárali klamlivý dojem, že ide o ich použitie obcou alebo právnickými osobami zriadenými alebo založenými obcou.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v § 1b upravuje symboly obce, ktorými sú erb, vlajka, pečať a prípadne aj znelka obce. V § 1b ods. 1 predmetná štvrtá veta stanovuje, že „Právnické osoby zriadené alebo založené obcou, iné právnické osoby a fyzické osoby môžu používať symboly obce len so súhlasom obce“. Ide o výrazne reštriktívnu úpravu možnosti používania symbolov obce právnickými osobami a fyzickými osobami. Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) upravuje symboly samosprávneho kraja v § 1 ods. 6 a nestanovuje nijaké obmedzenia pre ich voľné používanie právnickými osobami a fyzickými osobami. Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 63/1993 Z. z. o štátnych symboloch Slovenskej republiky a ich používaní upravuje používanie štátnych znakov predovšetkým štátnymi a verejnými inštitúciami. Podľa § 3 ods. 4 tohto zákona „Štátny znak môžu používať aj iné fyzické a právnické osoby s výnimkou označenia ich budov, listín, pečiatok a rovnošiat; to sa nevzťahuje na fyzické a právnické osoby, o ktorých to ustanovuje osobitný predpis.4) Všetky fyzické a právnické osoby môžu používať štátny znak vždy len takým spôsobom, aby jeho použitie bolo dôstojné a zodpovedajúce jeho postaveniu ako štátneho symbolu.“ Podľa § 11 ods. 2 zákona „Fyzické i právnické osoby môžu používať štátnu vlajku i štátnu zástavu; ich použitie však musí byť dôstojné a musí zodpovedať postaveniu štátnych symbolov Slovenskej republiky.“ Sme presvedčení, že neexistuje žiadny legitímny dôvod, aby používanie symbolov obce fyzickými osobami a právnickými osobami bola obmedzenejšie (viazané na súhlas obce) než v prípade používania symbolov samosprávneho kraja, či dokonca štátnych symbolov. Občania dnes môžu slobodne používať štátnu vlajku alebo vlajku samosprávneho kraja, používať vlajku obce však môžu iba so súhlasom obce. Preto navrhujeme uvedené ustanovenie pozmeniť tak, aby sa súhlas obce vyžadoval iba pri použití symbolov obce právnickými osobami zriadenými a založenými obcou, ktorým by súčasne obec určila spôsob ich použitia. Ostatné právnické osoby a fyzické osoby by symboly obce mohli slobodne používať aj bez súhlasu obce, avšak za podmienky, že nebudú vytvárať klamlivý dojem, že ide o použitie symbolov obce samotnou obcou alebo s ňou spojenými právnickými osobami. 3. Zjednodušiť pričleňovanie obcí s nefunkčnou samosprávou Navrhujeme v bode 2 upraviť znenie § 2aa ods. 1 nasledovne: „(1) Obec, ktorá po vykonaní troch po sebe idúcich volieb do orgánov samosprávy obcí nemá obecné zastupiteľstvo alebo starostu obce (ďalej len „pričleňovaná obec“), vláda nariadením pričlení k inej obci (ďalej len „dotknutá obec“), ak s tým súhlasí obecné zastupiteľstvo dotknutej obce; § 2 ods. 3 posledná veta, § 2a ods. 1 posledná veta a § 11a ods. 1 písm. a) sa nepoužijú.“ V celom § 2aa sa slová „dotknutá obec“ nahradia „pričleňovaná obec“ a slová „susediaca obec“ slovami „dotknutá obec“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona zavádza možnosť pričlenenia obce, ktorej obyvatelia si opakovane nie sú schopní zvoliť orgány samosprávy obce, k susednej obci. V § 2aa ods. 1 stanovuje, že „Obec, ktorá po vykonaní troch po sebe idúcich volieb do orgánov samosprávy obcí nemá obecné zastupiteľstvo ani starostu obce (ďalej len „dotknutá obec“), vláda môže nariadením pričleniť k susediacej obci, ktorá sa nachádza v tom istom okrese ako dotknutá obec, ak s tým súhlasí obecné zastupiteľstvo susediacej obce.“ Návrh považujeme za krok správnym smerom umožňujúci riešiť problém dlhodobo nefunkčných samospráv. Navrhujeme ho ešte zvýrazniť tým, že vláda nebude mať iba možnosť, ale povinnosť takúto dlhodobo nefunkčnú obec pričleniť k inej obci. Navrhujeme vypustiť podmienku, že ide o susednú obec, pretože v konkrétnej situácii môže byť funkčnejším riešením pričlenenie obci k väčšej spádovej obci, ktorá nie je susednou obcou, než k bezprostredne susednej, ale malej, či dokonca ešte menšej obci, ako je obec s nefunkčnou samosprávou. Navrhujeme vypustiť aj podmienku, že musí ísť o obec v tom istom okrese, pretože v konkrétnej situácii môže byť funkčnejším riešením pričlenenie obce k inej obci napr. v susednom okrese. Ďalej navrhujeme, aby podmienkou pričlenenia nebolo, že obec nemá po troch po sebe idúcich voľbách zastupiteľstvo ani starostu, ale aby stačilo, že nie je zvolený čo i len jeden zo zákonom ustanovených orgánov obce. Ak je napr. v obci zvolený starosta, ale nie zastupiteľstvo (alebo naopak) nejde o funkčnú samosprávu. V dôvodovej správe sa uvádza: „Obec na daný účel nemá obecné zastupiteľstvo, ak v troch po sebe idúcich voľbách do orgánov samosprávy obcí nebol zvolený nijaký poslanec alebo počet poslancov nepostačuje na spôsobilosť obecného zastupiteľstva rokovať a uznášať sa podľa § 12 ods. 7 zákona o obecnom zriadení.“ Zákon v § 12 ods. 7 v navrhovanom znení uvádza: „Obecné zastupiteľstvo rokuje vždy v zbore. Spôsobilé rokovať a uznášať sa je vtedy, ak je prítomná nadpolovičná väčšina všetkých poslancov. Na prijatie uznesenia obecného zastupiteľstva je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov, ak odsek 5, § 13 ods. 8, § 18a ods. 3 a 10 a § 20a ods. 4 alebo osobitný zákon neustanovujú inak; na prijatie nariadenia je potrebný súhlas trojpätinovej väčšiny prítomných poslancov.“ Zákon v § 13 ods. 8 vyžaduje na potvrdenie uznesenia zastupiteľstva, ktorého výkon starosta pozastavil, trojpätinovú väčšinu všetkých poslancov. Rovnakú väčšinu vyžaduje schvaľovanie prevodov majetku obce v prípadoch hodných osobitného zreteľa podľa zákona o majetku obcí. Vzhľadom na to v záujme jednoznačnosti novej právnej úpravy navrhujeme doplniť do dôvodovej správy, že na spôsobilosť zastupiteľstva rokovať a uznášať sa vyžaduje zvolenie minimálne trojpätinovej väčšiny všetkých poslancov, inak nemožno považovať zastupiteľstvo za plne funkčné, teda schopné plniť všetky zákonom stanovené funkcie. Vzhľadom na to, že inštitút pričlenenia obce sa líši od inštitútu zlučovania obcí, navrhuje sa vylúčiť použitie ustanovení týkajúcich sa zlučovania obcí, konkrétne podmienku súhlasu obce so zlúčením (§ 2 ods. 3 posledná veta), podmienku, že obce možno zlúčiť len s účinnosťou ku dňu konania všeobecných volieb do orgánov samosprávy obcí (§ 2a ods. 1 posledná veta) a vyhlásenie referenda pri zlučovaní obcí (§ 11a ods. 1 písm. a)). 4. Zmeniť definíciu verejného priestranstva Navrhujeme v bode 3 v § 2b ods. 1 upraviť definíciu verejného priestranstva tak, aby podmienkou nebolo vlastníctvo, správa alebo užívanie priestoru obcou, ale najmä v prípade verejných komunikácií by mohlo ísť aj o vlastníctvo, správu alebo užívanie komunikácie iným verejným (nie súkromným) subjektom, napr. vyšším územným celkom. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona zavádza definíciu verejného priestranstva v súvislosti s označovaním ulíc a iných verejných priestranstiev nasledovne: „Verejné priestranstvo je ulica, námestie, miestna komunikácia, trhovisko, park a iný priestor prístupný verejnosti bez obmedzenia vo vlastníctve, v správe alebo v užívaní obce, ak osobitný zákon neustanovuje inak.2aa)“. Z dôvodovej správy vyplýva, že podmienka vlastnenia, správy alebo užívania verejného priestoru obcou sa nevzťahuje iba na „iný priestor prístupný verejnosti bez obmedzenia“, ale aj na ulice, námestia, miestne komunikácie, trhoviská a parky: „Relevantnou podmienkou je vlastnícky alebo iný právny vzťah obce k verejnému priestranstvu, napríklad jeho užívanie na základe zmluvy o nájme alebo zmluvy o výpožičke.“ Podmienka právneho vzťahu k obci však vylučuje z verejných priestranstiev priestory vlastnené inými verejnými inštitúciami. Cesty I. triedy sú vo vlastníctve a správe štátu, cesty II. a III. triedy vo vlastníctve a správe samosprávnych krajov. Existujú prípade, keď samosprávny kraj alebo iná verejné inštitúcia vlastní park alebo iný priestor voľne prístupný verejnosti. Ak by sa zaviedla definícia verejného priestranstva v navrhovanej podobe, žiadny z vyššie menovaných priestorov by v zmysle zákona nebol verejným priestranstvom, a teda by sa naň nevzťahovali ustanovenia § 2b o označovaní ulíc a iných verejných priestranstiev. Definícia by sa nemala vzťahovať na priestory v súkromnom vlastníctve. 5. Posilniť práva obyvateľov obce Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 3 ods. 2 sa v písm. c) vypúšťajú slová „a zúčastňovať sa na zasadnutiach obecného zastupiteľstva“ a za písm. c) sa vkladajú nové písm. d) a e) v znení: „d) zúčastňovať sa na zasadnutiach obecného zastupiteľstva, komisie a výboru v mestskej časti a vyjadrovať na nich svoj názor, e) byť informovaný o činnosti orgánov samosprávy obce, o nakladaní s majetkom obce, o hospodárení obce a všetkých dôležitých skutočnostiach týkajúcich sa samosprávy obce a právnických osôb zriadených alebo založených obcou alebo právnických osôb, v ktorých má obec majetkový podiel,“ Pôvodné písmená d) až g) sa označujú ako f) až i). Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon zakotvuje právo obyvateľa obce zúčastňovať sa na zhromaždeniach obyvateľov obce a na zasadnutiach obecného zastupiteľstva. Právo vyjadrovať svoj názor však zakotvuje len vo vzťahu k zhromaždeniam obyvateľov obce. Navrhujeme rozšíriť právo obyvateľov vyjadrovať svoj názor aj na zasadnutia zastupiteľstva. Rovnako navrhujeme zakotviť do zákona právo obyvateľov obce byť informovaný o činnosti jej orgánov a o všetkých dôležitých skutočnostiach týkajúcich sa samosprávy obce. 6. Rozšíriť okruh osôb podieľajúcich sa na samospráve obce Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 3 ods. 5 sa dopĺňa písm. d), ktoré znie: „d) má iný vzťah k obci.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v § 3 ods. 5 stanovuje, že právo podieľať sa na samospráve obce majú okrem obyvateľov obce aj ďalšie osoby (ak majú na území nehnuteľný majetok, platia v obci miestnu daň alebo miestny poplatok, majú v obci prechodný pobyt alebo čestné občianstvo obce). Právo týchto osôb podieľať sa na samospráve obce nie je rovnocenné právu obyvateľov obce, pretože nezahŕňa právo voliť a byť volený do orgánov samosprávy obce, či hlasovať v miestnom referende. Iné osoby sa môžu napr. zúčastňovať na zhromaždeniach obyvateľov obce, na zasadnutiach obecného zastupiteľstva, obracať sa so svojimi podnetmi a sťažnosťami na orgány obce. Súčasný výpočet týchto iných osôb je demonštratívny a nepokrýva všetky osoby, ktoré majú vzťah k obci. Môže ísť osoby, ktoré v obci pracujú, podnikajú alebo vykonávajú inú činnosť, podieľajú sa na činnosti právnickej osoby, ktorá sídli alebo vyvíja činnosť na území obce, z obce pochádzajú, narodili sa v nej, majú v nej príbuzných, príležitostne sa v nej zdržiavajú atď. Preto navrhujeme rozšíriť okruh osôb, ktoré majú právo podieľať sa na samospráve obce aj o osoby, ktoré majú iný vzťah k obci. 7. Vypustiť z úloh obce utváranie podmienok na zásobovanie obce Navrhujeme v bode 15 doplniť do vypúšťanej časti § 4 ods. 3 písm. i) slová „a utvára podmienky na zásobovanie obce“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá presun právomoci obce určovať nariadením pravidlá času predaja v obchode, času prevádzky služieb z ustanovenia o úlohách obce do (§ 4 ods. 3 písm. i)) do ustanovenia o právomoci obce prijímať nariadenie (§ 4 ods. 5). Podľa § 4 ods. 3 písm. i) obec pri výkone samosprávy plní úlohy na úseku ochrany spotrebiteľa, utvára podmienky na zásobovanie obce a spravuje trhoviská. Utváranie podmienok na zásobovanie obce je prežitkom z čias prijímania zákona, v súčasnosti zabezpečujú zásobovanie obce a jej obyvateľov súkromné subjekty a nie je potrebné, aby obec svojou aktivitou na to vytvárala podmienky. V praxi takúto činnosť obce ani neuskutočňujú a nariadenia o pravidlách času predaja v obchode a čase prevádzky služieb neslúžia tomuto účelu. Preto navrhujeme utváranie podmienok pre zásobovanie obce z úloh obce vypustiť. 8. Nahradiť určovanie prevádzkovej doby obcou možnosťou obmedzenia problémových prevádzok Navrhujeme v bode 18 v § 4 ods. 5 písm. a) vypustiť bod 2 a v písm. b) vložiť za bod 2 nový bod 3 v znení: „3. pravidlá obmedzenia času predaja v obchode a prevádzky služieb prevádzok, ktorých činnosť spôsobuje opakované rušenie nočného kľudu, a postupu obce v tejto veci“. Ostatné body v písm. a) a b) primerane posunúť v číslovaní. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá presunutie právomoci obce nariadením ustanoviť pravidlá času predaja v obchode a času prevádzky služieb z § 4 ods. 3 písm. i) do § 4 ods. 5 písm. a) bod 2, pričom táto právomoc by sa prostredníctvom odkazu mala naďalej viazať na plnenie úloh na úseku ochrany spotrebiteľa, vytvárania podmienok na zásobovanie obce a správu trhovísk. V praxi však nariadenia o čase predaja v obchode a čase prevádzky služieb neslúžia tomuto účelu, ale obce sa nimi snažia predovšetkým chrániť obyvateľov obce pred rušením nočného kľudu zo strany niektorých prevádzok a ich klientov. Súčasná právna úprava je nevyhovujúca, pretože neumožňuje adresné postihovanie prevádzok, ktoré rušia nočný kľud, formou obmedzenia ich prevádzkovej doby, iba plošné obmedzenie prevádzkovej doby všetkých prevádzok. Neexistuje pritom žiadny legitímny dôvod, prečo by samospráva mala zasahovať do prevádzkovej doby súkromných prevádzok v dennom, či večernom čase. Rovnako neexistuje legitímny dôvod zasahovať do prevádzkovej doby prevádzok, ktoré nenarúšajú nočný kľud a nerušia obyvateľov vo svojom okolí. Samosprávy, ktoré sa pokúšali o diferencovaný prístup k prevádzkam napr. formou individuálneho povoľovania dlhšej prevádzkovej doby, čelili protestom prokurátora a zrušeniu takýchto nariadení súdom ako protizákonných. Z vyššie uvedených dôvodov navrhujeme v predmetnej veci nasledovné zmeny právnej úpravy: 1. Miesto určovania pravidiel času predaja v obchode a času prevádzky služieb by obec nariadením určovala pravidlá postupu obce pri obmedzovaní času predaja v obchode a prevádzky služieb prevádzok, ktoré opakovane rušia nočný kľud. To by umožňovalo aktívne a adresne obmedziť prevádzkovú dobu prevádzok rušiacich nočný kľúd bez toho, aby tým boli postihnuté bezproblémové prevádzky. 2. Zrušiť väzbu na § 4 ods. 3 písm. i), ktorý sa viaže na plnenie úloh na úseku ochrany spotrebiteľa, vytvárania podmienok na zásobovanie obce a správu trhovísk. 3. Presunúť ustanovenie v rámci ods. 5 z písm. a), ktorá stanovuje obci povinnosť prijať takéto nariadenie, do písm. b) ktoré obci iba dáva možnosť prijať nariadenie, teda ponechať rozhodnutie o tom, či takéto nariadenie potrebuje, na samotnú obec. 9. Zaviesť úpravu zhromaždení obyvateľov obce prostredníctvom nariadení Navrhujeme v bode 18 v § 4 ods. 5 písm. a) za bod 3 vložiť nový bod 4 v znení: „4. pravidlá zvolávania a uskutočňovania zhromaždení obyvateľov obce (§ 11b).“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona v súlade s doterajšou právnou úpravou predpokladá, že obec ustanoví nariadením podrobnosti o organizácii miestneho referenda (navrhovaný presun ustanovenia z § 11a ods. 9 do § 4 ods. 5 písm. a)). Avšak kým základné pravidlá uskutočnenia miestneho referenda sú upravené v § 11a, zhromaždenie obyvateľov obce, ktoré je v zmysle § 4 ods. 2 písm. c) jednou z foriem výkonu samosprávy obce jej obyvateľmi nie je v zákone (§ 11b) nijako bližšie upravené. Preto navrhujeme, aby obce mali povinnosť upraviť pravidlá zvolávania a uskutočňovania zhromaždení obyvateľov obce prostredníctvom nariadení. V súčasnosti je na samotných obciach, či zhromaždenia obyvateľov obce upravia nariadením, iným predpisom alebo ich neupravia vôbec. Zákon nebude obciam predpisovať konkrétne pravidlá, ani ich obmedzovať v konkrétnej úprave zhromaždení, iba im stanoví povinnosť upraviť tieto pravidlá nariadením. 10. Zaviesť efektívnejší spôsob obmedzovania reklamného smogu Navrhujeme v bode 18 v § 4 ods. 5 písm. b) doplniť v bode 4 za slovo „priestranstve“ slová „územia v zastavanej časti obce, v ktorých umiestňovanie takýchto zariadení zakázané“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona ustanovuje novú právomoc obce nariadením ustanoviť „pravidlá umiestňovania, údržby a odstraňovania reklamného, propagačného alebo iného informačného zariadenia na verejnom priestranstve“. Dôvodová správa to vysvetľuje snahou utvárať podmienky na reguláciu rôznych reklamných zariadení na verejnom priestranstve (tzv. nežiaduceho reklamného smogu). V záujme efektívnejšieho napĺňania tohto zámeru navrhujeme doplniť predmetné ustanovenie o možnosť vymedziť nariadením územie obce, v ktorom je umiestňovanie reklamných zariadení úplne zakázané. 11. Zabezpečiť zverejňovanie poslaneckých návrhov všeobecne záväzných nariadení Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 6 ods. 3 sa dopĺňa veta: „Ak je navrhovateľom návrhu nariadenia poslanec obecného zastupiteľstva, zverejnenie návrhu na úradnej tabuli a webovom sídle obce alebo iným spôsobom v obci obvyklým, ak obec nemá zriadené webové sídlo, zabezpečí obecný úrad.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť do zákona povinnosť obecného úradu zabezpečiť zverejnenie návrhov všeobecne záväzných nariadení, ktoré predkladajú poslanci obecného zastupiteľstva. Poslanec má v zmysle zákona právo predkladať zastupiteľstvu návrhy, vrátane návrhov nariadení. Návrhy nariadení však musia byť pred prerokovaním v zastupiteľstve zverejnené na úradnej tabuli a webovom sídle alebo iným spôsobom v obci obvyklým, ak obec nemá zriadené webové sídlo. Poslanec však nemá možnosť sám zverejňovať návrhy na úradnej tabuli alebo webovom sídle obce a nezverejnením návrhu zákonom predpísaným spôsobom môže dochádzať k faktickému popieraniu práva poslanca predkladať zastupiteľstvu návrhy. Preto navrhujeme v prípade poslaneckých návrhov túto povinnosť stanoviť obecnému úradu. 12. Zaviesť inštitút hromadnej pripomienky verejnosti k návrhu nariadenia Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 6 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie: „Ak navrhovateľ nariadenia nevyhovie pripomienke zo strany fyzických osôb a právnických osôb a v pripomienke je určený zástupca týchto osôb (ďalej len „zástupca verejnosti“), môže so zástupcom verejnosti uskutočniť rozporové konanie (ďalej len „hromadná pripomienka“). Rozporové konanie so zástupcom verejnosti sa uskutoční vždy, ak navrhovateľ nariadenia nevyhovel hromadnej pripomienke, s ktorou sa stotožnilo aspoň 100 osôb alebo aspoň 5 percent obyvateľov obce.“ Odseky 5 až 10 sa označia ako odseky 6 až 11. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme do zákona zaviesť inštitút hromadnej pripomienky a jej prerokovania na rozporovom konaní v podobnej forme, ako existujú v zákone č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky (§ 10 ods. 4) vo vzťahu k pripomienkovému konaniu k návrhom zákonov. Verejnosť má už dnes možnosť pripomienkovať návrhy všeobecne záväzných nariadení. Pripomienky musia byť vyhodnotené, avšak zákon nepredpokladá ich prerokovanie s predkladateľmi pripomienok. Navrhujeme do zákona zaviesť takúto možnosť a stanoviť prerokovanie na rozporovom konaní ako povinnosť v situácii, keď sa s pripomienkou stotožnilo aspoň 100 osôb alebo aspoň 5 percent obyvateľov obce. Keď zákon stanovuje obdobnú povinnosť pre ministerstvá v rámci prípravy celoštátnej legislatívy, bolo by správne, aby podobne postupovali aj samosprávy obcí vo vzťahu k príprave všeobecne záväzných nariadení. 13. Obmedziť výnimky z pravidiel pre prípravu nariadení Navrhujeme v bode 23 v § 6 ods. 5 na koniec vety doplniť slová „ak obsah nariadenia priamo súvisí s touto mimoriadnou situáciou a týka sa len tejto mimoriadnej situácie“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v § 6 upravuje postup obce pri prijímaní všeobecne záväzných nariadení. Zároveň v navrhovanom znení 6 ods. 5 upravuje výnimku z týchto pravidiel, ktoré nemusia byť dodržané počas mimoriadnej situácie. Účelom je, aby obce mali možnosť počas mimoriadnej situácie jednoduchšie a rýchlejšie schváliť potrebné nariadenie. Z logiky veci vyplýva, žeby malo ísť o nariadenie, ktoré s touto mimoriadnou situáciou priamo súvisí. Podľa navrhnutého znenia právnej úpravy je však možné výnimku z pravidiel použiť v čase mimoriadnej situácie na prijímanie akéhokoľvek nariadenia, teda aj takého, ktoré s mimoriadnou situáciou nijako nesúvisí. Vzhľadom na to navrhujeme doplniť predmetné ustanovenie, aby bol jeho výklad jednoznačný. 14. Obmedziť možnosť skoršej účinnosti nariadenia Navrhujeme v bode 24 v § 6 ods. 8 doplniť za slová „verejným záujmom“ slová „a neskorší začiatok účinnosti by zmaril alebo podstatne sťažil naplnenie účelu nariadenia“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Podľa zákona nadobúda schválené všeobecne záväzné nariadenie účinnosť pätnástym dňom vyvesenia na úradnej tabuli. Podľa súčasnej úpravy môže nariadenie nadobudnúť skoršiu účinnosť „v prípade živelnej pohromy alebo všeobecného ohrozenia, ak je to potrebné na odstraňovanie následkov živelnej pohromy alebo na zabránenie škodám na majetku“. Podľa návrhu novely sa má stanoviť, že „ak je to odôvodnené naliehavým verejným záujmom, možno v nariadení výnimočne ustanoviť skorší začiatok jeho účinnosti, najskôr však dňom vyhlásenia“. Keďže naliehavý verejný záujem nie je v zákone nijako bližšie upravený, v záujme predchádzania možnému zneužívaniu tohto ustanovenia na skracovanie štandardného začiatku účinnosti nariadenia navrhujeme doplniť predmetné ustanovenie o ďalšiu podmienku, spočívajúcu v tom, žeby neskorší termín účinnosti nariadenia mohol zmariť alebo podstatne sťažiť naplnenie jeho účelu. 15. Zaviesť povinné zverejňovanie všetkých nariadení na webovom sídle obce Navrhujeme doplniť nový bod v znení. V § 6 ods. 10 sa na koniec dopĺňajú slová „a na webovom sídle obce, ak ho má obec zriadené. Obec na webovom sídle zverejňuje úplné konsolidované znenie všetkých platných nariadení.“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon stanovuje, že nariadenia musia byť každému prístupné na obecnom úrade obce, ktorá ich vydala. Z hľadiska zabezpečenia lepšej informovanosti verejnosti navrhujeme obciam, ktoré majú zriadené webové sídlo, stanoviť aj povinnosť, aby na webovom sídle zverejnili všetky všeobecne záväzné nariadenia platné v príslušnej obci. Nariadenia sa budú v záujme prehľadnosti a zrozumiteľnosti zverejňovať v konsolidovanom znení. 16. Obmedziť použitie mimorozpočtových peňažných fondov obce Navrhujeme doplniť nový bod v znení. V § 7 ods. 6 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie: "Prostriedky takých fondov možno použiť na plnenie úloh obce, ak osobitný predpis neukladá financovať ich z rozpočtu obce." Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme obmedziť použitie mimorozpočtových peňažných fondov obce, ktoré môže obec zriadiť na plnenie svojich úloh, a to v záujme vyššej transparentnosti a verejnej kontroly využívania prostriedkov obce. Mimorozpočtové fondy by nemali nahrádzať financovanie úloh samosprávy z rozpočtu obce, ale ho dopĺňať. Obce využívajú právo zriadiť mimorozpočtové peňažné fondy, do ktorých prerozdeľujú kladné výsledky hospodárenia, čím obchádzajú obmedzenie použitia prostriedkov rezervného fondu výlučne na budúci rozvoj a financujú spotrebu, ktorú zákon predpokladá a vyžaduje financovať z rozpočtu. Prax zriadiť rôzne mimorozpočtové fondy, s výnimkou rezervného fondu, nie je odôvodnená, lebo podľa § 9 ods. 3 prebytky rozpočtu obce možno previesť nielen do mimorozpočtového peňažného fondu obce, ale aj do rozpočtu obce na ďalší kalendárny rok. Tento spôsob by mal mať prednosť, lebo zaručuje náležitú transparentnosť a možnosť účasti obyvateľov a širšej verejnosti na samospráve obce v oblasti prípravy rozpočtu a jeho zmien počas roka. 17. Upraviť používanie majetku obce na verejné účely Navrhujeme doplniť nový bod v znení. V § 8 ods. 5 sa konci vkladajú slová: "nariadením obce podľa § 6 ods. 1 tohto zákona." Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v § 8 ods. 5 stanovuje, že „majetok obce, ktorý slúži na verejné účely (najmä pre miestne komunikácie a iné verejné priestranstvá), je verejne prístupný a možno ho obvyklým spôsobom používať, ak jeho používanie obec neobmedzila“. Navrhujeme doplniť, aby sa takéto obmedzenie realizovalo formou všeobecne záväzného nariadenia, a to v záujme zabezpečenia účasti obyvateľov na samospráve a prístupu širokej verejnosti k tomuto typu informácií. 18. Zverejňovať nielen návrh rozpočtu obce, ale aj každý návrh na jeho zmenu Navrhujeme v bode 27 v § 9 ods. 2 za slová „návrh rozpočtu obce“ doplniť čiarku a slová „každý návrh na zmenu rozpočtu obce“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v súčasnom znení aj navrhovaná novela predpokladajú, že návrh rozpočtu a návrh štátneho záverečného účtu sa zverejňujú najmenej 15 dní pred rokovaním obecného zastupiteľstva. Navrhujeme doplniť, aby sa povinnosť zverejňovania týkala aj návrhov zmien rozpočtu, pretože schvaľovanie zmien rozpočtu je rovnaký spôsobom rozhodovania o nakladaní s finančnými prostriedkami obce ako samotné schvaľovanie rozpočtu, preto by aj proces ich schvaľovania mal byť rovnaký. Zo súčasného znenia zákona pritom nie je úplne jasné, či sa povinnosť zverejňovania vzťahuje aj na zmeny rozpočtu, alebo len na samotné schválenie rozpočtu. 19. Zaviesť nezlučiteľnosť funkcie poslanca a starostu s členstvom v štatutárnom orgáne obecnej firmy Navrhujeme doplniť nové body v znení: V § 11 ods. 2 sa za písm. c) vkladá nové písm. d), ktoré znie: „d) štatutárneho orgánu alebo člena štatutárneho orgánu právnickej osoby s majetkovou účasťou obce, v ktorej bol zvolený“. Pôvodné písm. d) sa označí ako písm. e). V § 13 ods. 3 sa za písm. c) vkladá nové písm. d), ktoré znie: „d) štatutárneho orgánu alebo člena štatutárneho orgánu právnickej osoby s majetkovou účasťou obce, v ktorej bol zvolený“. Pôvodné písmená d) až f) sa označia ako písmená e) až g). Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť do zákona nezlučiteľnosť funkcií starostu a poslanca zastupiteľstva s funkciami štatutárnych orgánov a členov štatutárnych orgánov právnických osôb s majetkovou účasťou obce. Zákon v súčasnosti stanovuje nezlučiteľnosť funkcií starostu a poslanca so štatutárnym orgánom rozpočtovej alebo príspevkovej organizácie zriadenej obcou. Nie je žiadny dôvod, aby sa odlišne pristupovalo k obecným firmám, teda obchodným spoločnostiam a družstvám s majetkovou účasťou obce, keďže starosta aj poslanci majú vplyv na tieto právnické osoby, a teda pri rozhodovaní môže dochádzať ku konfliktu záujmov. 20. Nemeniť limity pre počet poslancov zastupiteľstiev Navrhujeme vypustiť bod 30. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá zníženie počtu poslancov zastupiteľstiev niektorých veľkostných kategórií obcí. Podľa dôvodovej správy sa návrh predkladá v záujme vyššej efektivity zastupiteľstiev a zníženia nákladov na činnosť. Redukcia počtu poslancov sa však má (s výnimkou kategórie obcí od 41 do 100 obyvateľov) dotknúť predovšetkým väčších obcí a miest (nad 5 000 obyvateľov). Slovensko má vo všeobecnosti veľký počet poslancov zastupiteľstiev. Hlavným problém je však veľký počet obcí a predovšetkým malých obcí. Poslanci zastupiteľstiev z obcí nad 5 000 obyvateľov tvoria niečo cez desatinu z celkového počtu poslancov. Vo väčších obciach a mestách pritom už dnes na jedného poslanca pripadá väčší počet obyvateľov ako v menších obciach, z hľadiska počtu poslancov tak ich správu už dnes možno považovať za efektívnejšiu v porovnaní s malými obcami. Návrh zákona pritom úplne nelogicky rieši počet poslancov v menej problematických väčších obciach a mestách, nie v menších obciach. Zastupiteľstvo vytvára v mnohých prípadoch prirodzenú protiváhu starostovi obce, či primátorovi mesta, ktorý má k dispozícii celý úrad. Čím viac obyvateľov má obec, tým je agenda samosprávy a zastupiteľstva zložitejšia a rozsiahlejšia, a teda je potrebný aj vyšší počet poslancov zastupiteľstva, ktorí svoju činnosť nevykonávajú na profesionalizovanej báze ako svoju hlavnú prácu, ale popri svojom zamestnaní, či podnikaní, vo voľnom čase. Prípadné zníženie počtu poslancov by malo byť vyvážené zmenami, ktoré by smerovali k väčšej profesionalizácii. Nič také však návrh novely neobsahuje, v iných bodoch ide skôr opačným smerom. Takto navrhované zníženie počtu poslancov bez vytvorenia podmienok pre profesionálnejší výkon ich funkcie a spolu s navrhovaným obmedzením výšky odmien poslancov zastupiteľstva a členov komisií teda oslabujú postavenie zastupiteľstiev vo vzťahu k starostom. 21. Upraviť odvolávanie štatutárnych a kontrolných orgánov obchodných spoločností a iných právnických osôb založených obcou Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 11 ods. 4 písm. l) sa za slová „ako aj“ vkladajú slová „rozhodovať o ich odvolaní a“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Podľa § 11 ods. 4 písm. l) je obecnému zastupiteľstvu vyhradené zriaďovať, zrušovať a kontrolovať rozpočtové a príspevkové organizácie obce a na návrh starostu vymenúvať a odvolávať ich vedúcich (riaditeľov), zakladať a zrušovať obchodné spoločnosti a iné právnické osoby a schvaľovať zástupcov obce do ich štatutárnych a kontrolných orgánov, ako aj schvaľovať majetkovú účasť obce v právnickej osobe. Zákon jednoznačne nerieši odvolávanie zástupcov obce v štatutárnych a kontrolných orgánoch obchodných spoločností a iných právnických osôb založených obcou. Z logického výkladu textu zákona vyplýva, že ak zastupiteľstvo schvaľuje zástupcov obce v takýchto orgánoch, má právomoc rozhodnúť aj o ich odvolaní. V záujme jednoznačného výkladu zákona a v snahe predchádzať zneužívania súčasného znenia zákona na účelový výklad upierajúci zastupiteľstvu právomoc rozhodnúť o odvolaní zástupcov obce v štatutárnych a kontrolných orgánoch obchodných spoločností a ďalších právnických osôb. Rozhodnutie zastupiteľstva o schválení zástupcov obce aj o ich odvolaní by malo byť pre starostu záväzné a starosta by mal rozhodnutie zastupiteľstva rešpektovať. 22. Upraviť delegovanie zástupcov obcí do rád škôl Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 11 ods. 4 sa dopĺňa sa za písm. l) vkladá nové písmeno m), ktoré znie: „m) schvaľovať zástupcov obce do orgánov školskej samosprávy podľa osobitného predpisuX)“. X) Zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov Pôvodné písm. m) až p) sa označujú ako písm. n) až r). Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon o štátnej správe v školstve a školskej samospráve, ani zákon o obecnom zriadení v súčasnej dobe neupravujú, ktorý z orgánov samosprávy deleguje zástupcov obce ako zriaďovateľa do orgánov školskej samosprávy. Obvyklá prax je taká, že o zástupcoch obce v radách škôl rozhoduje obecné zastupiteľstvo. V niektorých prípadoch však v tejto veci rozhoduje starosta a niekedy dochádza medzi starostom a zastupiteľstvom ku kompetenčným sporom. V záujme jednoznačnosti právnej úpravy, v súlade s obvyklou praxou a tým, že delegovanie zástupcov obce do rád škôl má charakter rozhodovania o základných otázkach života obce navrhujeme doplniť medzi vyhradené právomoci zastupiteľstva schvaľovanie zástupcovo obce do orgánov školskej samosprávy. 23. Posilniť kontrolnú právomoc obecných zastupiteľstiev nad obecnými obchodnými spoločnosťami Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 11 ods. 4 sa dopĺňa písm. r), ktoré znie: „r) schvaľovať všetky rozhodnutia, prijatie ktorých patrí do právomoci obce z dôvodu majetkovej účasti obce v obchodnej spoločnosti alebo inej právnickej osobe, písomné vyhotovenie takéhoto rozhodnutia prílohou návrhu na zápis do obchodného registra podľa osobitného predpisu“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: V záujme posilnenia výkonu kontrolnej právomoci obecných zastupiteľstiev vo vzťahu k obecným firmám navrhujeme doplniť ustanovenie, podľa ktorého by rozhodnutia obce vo vzťahu k takýmto obchodným spoločnostiam a právnickým osobám podliehali schváleniu obecným zastupiteľstvom. 24. Zachovať doručovanie informácií o konaní miestneho referenda voličom Navrhujeme v bode 33 v § 11a ods. 7 vložiť za prvú vetu novú druhú vetu v znení: „Obec takisto zašle oznámenie o vyhlásení miestneho referenda každému oprávnenému voličovi12).“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá, že oznámenie o vyhlásení miestneho referenda sa už nebude zasielať každému oprávnenému voličovi, ale sa iba zverejní na úradnej tabuli a webovom sídle obce. V záujme lepšej informovanosti voličov navrhujeme zachovať aj povinnosť doručiť oznámenie o vyhlásení referenda voličom. Vo všeobecnosti verejná správa by mala hľadať spôsoby mobilizácie občanov a vyvíjať snahy zapojiť ich do verejného diania. Doručovaním oznámenia o vyhlásení miestneho referenda každému oprávnenému voličovi dochádza k individuálnemu osloveniu každého občana, aby sa na miestom referende zúčastnil. Navrhovaným vypustením takéhoto písomného oznámenia môže dôjsť k okliešteniu informovania o vyhlásení miestneho referenda, čo v konečnom dôsledku môže spôsobiť zníženie účasti na miestnom referende. Preto v snahe zmobilizovať občanov a zvyšovať účasť na miestnom referende, a teda aj samotnú výpovednú hodnotu jeho výsledku, by malo byť doručovanie oznámenia každému oprávnenému voličovi aj naďalej zachované. Podľa nášho názoru nie je možné súhlasiť s textom dôvodovej správy k čl. I bod 33 navrhovanej novely zákona, podľa ktorej sa oznámenie o vyhlásení miestneho referenda nebude doručovať každému oprávnenému voličovi aj z racionálnych dôvodov, nakoľko inštitút miestneho referenda sa nevyužíva často, takže aj úspora na tlači a distribúcií oznámení každému oprávnenému voličovi, ktorú by dosiahli obce, je zanedbateľná. Ako možnú alternatívu navrhujeme upraviť doručovanie oznámenia o konaní miestneho referenda obdobne ako je upravené doručovanie o konaní volieb v zákone č. 180/2014 Z. z. o výkone volebného práva - doručovanie do každej domácnosti. 25. Preniesť rozhodovanie o termínoch zasadnutia zastupiteľstva zo starostu na zastupiteľstvo Navrhujeme doplniť nové body v znení: V § 11 ods. 4 písm. k) sa za slovo „zastupiteľstva“ vkladajú slová „harmonogram zasadnutí obecného zastupiteľstva na kalendárny rok, obvyklý termín zasadnutí zastupiteľstva“. V § 11 sa dopĺňa ods. 5, ktorý znie: (5) Harmonogramom zasadnutí obecného zastupiteľstva sa rozumie určenie konkrétnych dní v kalendárnom roku a hodiny, kedy sa uskutoční zasadnutie obecného zastupiteľstva. Obvyklým termínom zasadnutí zastupiteľstva sa rozumie určenie dňa v týždni a hodiny, kedy sa môže zvolať zasadnutie zastupiteľstva mimo harmonogramu zasadnutí, ak termín nebol v súlade so zákonom určený inak. Ak obecné zastupiteľstvo neschváli harmonogram zasadnutí obecného zastupiteľstva alebo obvyklý termín zasadnutí obecného zasadnutí, ustanovenia o harmonograme zasadnutí a obvyklom termíne sa nepoužijú; v taktom prípade o termíne zasadnutia obecného zastupiteľstva rozhodne starosta, ak tento zákon nestanovuje inak. V § 12 ods. 1 znie: „Obecné zastupiteľstvo zasadá podľa harmonogramu zasadnutí schváleného obecným zastupiteľstvom, najmenej však raz za tri mesiace. V prípade potreby je starosta obce oprávnený zvolať zasadnutie obecného zastupiteľstva aj nad rámec harmonogramu zasadnutí obecného zastupiteľstva. Ak tomu nebránia závažné dôvody, starosta zvolá zastupiteľstvo tak, aby sa uskutočnilo v obvyklom termíne zasadnutí zastupiteľstva. Ak požiada o zvolanie zasadnutia obecného zastupiteľstva aspoň tretina poslancov, starosta zvolá zasadnutie obecného zastupiteľstva tak, aby sa uskutočnilo v termíne uvedenom v žiadosti o zvolanie. Ak v žiadosti o zvolanie obecného zastupiteľstva nie je navrhnutý termín zasadnutia, starosta zvolá zasadnutie obecného zastupiteľstva tak, aby sa uskutočnilo v obvyklom termíne zasadnutí zastupiteľstva, najneskôr do 15 dní od doručenia žiadosti na jeho konanie. Ustanovujúce zasadnutie obecného zastupiteľstva zvolá starosta zvolený v predchádzajúcom volebnom období tak, aby sa uskutočnilo do 30 dní od vykonania volieb. Ustanovujúcim zasadnutím obecného zastupiteľstva je najbližšie zasadnutie obecného zastupiteľstva po voľbách uskutočnených podľa osobitného predpisu. Obecné zastupiteľstvo zasadá v obci, v ktorej bolo zvolené. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v súčasnosti zveruje zvolávanie zasadnutí zastupiteľstva, vrátane určenia jeho termínov, plne do rúk starostu, teda druhého orgánu samosprávy. Obecné zastupiteľstvá síce zvyknú schvaľovať harmonogram svojich zasadnutí, pre starostu však nie je harmonogram zasadnutí záväzný. Rovnako je plne v rukách starostu určenie dňa v týždni a hodiny, na kedy zastupiteľstvo zvolá. Môže pri tom úplne ignorovať vôľu väčšiny poslancov, či ich možnosti zúčastniť sa zasadnutí zastupiteľstva s ohľadom na ich pracovné, či iné povinnosti. Ani v prípade mimoriadneho zastupiteľstva zvolaného na návrh najmenej tretiny poslancov zastupiteľstva, nie je určenie termínu zasadnutia zastupiteľstva v rukách poslancov, ale starostu. Vzhľadom na pozíciu a vzájomný vzťah obecného zastupiteľstva a starostu obce, ktorý je podľa Ústavy a zákona v horizontálnom postavení sa domnievame, že starosta by nemal sám rozhodovať o tom, kedy sa budú konať zasadnutia obecného zastupiteľstva, ale mal by rešpektovať vôľu zastupiteľstva. Vzhľadom na to navrhujeme nasledovné zmeny právnej úpravy: 1. Preneseniu určovania termínov zasadnutí zastupiteľstva zo starostu na zastupiteľstvo. 2. Zastupiteľstvo bude schvaľovať harmonogram zasadnutí zastupiteľstva na kalendárny rok, ktorý bude obsahovať konkrétne termíny zasadnutí zastupiteľstva a bude pre starostu záväzný. 3. Zastupiteľstvo bude schvaľovať obvyklý termín zasadnutí zastupiteľstva (deň v týždni a hodinu), ktorý bude využívaný pri zvolávaní zastupiteľstiev nad rámec schváleného harmonogramu. 4. Starosta bude môcť v prípade potreby zvolať zastupiteľstvo aj mimo schváleného harmonogramu, mal by ho však zvolať v zastupiteľstvom určenom obvyklom termíne (deň v týždni a hodina). 5. Pri návrhu najmenej tretiny poslancov na zvolanie mimoriadneho zastupiteľstva bude starosta viazaný termínom obsiahnutým v návrhu. Ak návrh na zvolanie mimoriadneho zastupiteľstva nebude obsahovať žiadny termín, starosta ho zvolá rovnako ako doteraz tak, aby sa uskutočnilo do 15 dní od doručenia návrhu, avšak v zastupiteľstvom určenom obvyklom termíne (deň a hodina v týždni) 6. Dopĺňa sa ustanovenie, že ustanovujúcim zasadnutím obecného zastupiteľstva je najbližšie zasadnutie obecného zastupiteľstva po voľbách. V praxi sa totiž objavili prípady, keď po voľbách a pred ustanovujúcim zasadnutím nového zastupiteľstva uskutočnilo zasadnutie zastupiteľstva v starom (predvolebnom) zložení. Takýto právny stav považujeme za nevhodný, keďže o príliš vážnych otázkach, ako je rozpočet obce, prevody majetkov, odmeny pre seba samých, rozhodujú poslanci, ktorých legalita je síce zachovaná, avšak legitimita je značne oslabená. Voľby sú v demokratickej spoločnosti spätnou väzbou občanov voči poslancom. Preto je absurdné, aby o zásadných veciach rozhodoval napr. poslanec, ktorý už vie, že nebol zvolený na ďalšie funkčné obdobie a môže tým strácať motiváciu hlasovať v prospech obce a občanov. 26. Zaviesť povinné zverejňovanie návrhov uznesení a materiálov na rokovanie zastupiteľstva Navrhujeme zmeniť znenie bodu 37 nasledovne: 37. § 12 ods. 4 znie: „(4) Návrh programu zasadnutia obecného zastupiteľstva sa zverejňuje na úradnej tabuli obce, na webovom sídle obce alebo iným spôsobom v obci obvyklým, ak obec nemá zriadené webové sídlo aspoň päť pracovných dní pred zasadnutím obecného zastupiteľstva. Spolu s návrhom programu sa zverejňujú texty návrhov uznesení a všetkých materiálov určených na zasadnutie zastupiteľstva. Najneskôr do troch dní po zasadnutí zastupiteľstva sa rovnakým spôsobom zverejnia aj materiály a návrhy uznesení, ktoré boli predložené po lehote podľa prvej vety. Súčasne so zverejnením sa uvádza aj čas zverejnenia.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme predĺžiť minimálnu lehotu zverejňovania programu zastupiteľstva z doterajších troch kalendárnych dní na 5 pracovných dní a zároveň s programom zverejňovať aj návrhy uznesení a materiálov určených na rokovanie zastupiteľstva. Táto zmena prispeje z väčšej transparentnosti fungovania obecných zastupiteľstiev. Keďže v praxi dochádza k dopĺňaniu programu, navrhuje sa upraviť postup zverejňovania neskôr predložených materiálov. Zároveň sa navrhuje povinné zverejnenie informácie o termíne zverejnenia príslušnej informácie. 27. Upraviť prípravu návrhu programu zastupiteľstva Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 12 sa za ods. 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie: „(5) Návrh programu podľa odseku 4 určuje starosta. Starosta do programu vždy zaradí body a) o ktorých zaradení do programu rozhodlo zastupiteľstvo, a to v termíne určenom zastupiteľstvom, b) ktoré navrhol zaradiť do programu poslanec alebo komisia, ak bol návrh spolu s návrhom uznesenia a návrhom materiálu doručený starostovi alebo obecnému úradu najneskôr desať pracovných dní pred zasadnutím zastupiteľstva, a to na najbližšie zasadnutie zastupiteľstva, ak poslanec alebo komisia nenavrhli bod do programu neskoršieho zasadnutia zastupiteľstva.“ Pôvodné odseky 5 až 11 sa označujú ako odseky 6 až 12. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v súčasnosti ponecháva stanovenie návrhu programu zastupiteľstva plne v rukách starostu. Navrhuje sa zaviesť starostovi povinnosť zaradiť do návrhu programu body, o ktorých zaradení rozhodlo zastupiteľstvo alebo ktoré boli navrhnuté poslancami, či komisiami vo dostatočnom predstihu pred zasadnutím zastupiteľstva. Táto zmena prispeje k silnejšiemu postaveniu poslancov zastupiteľstva pri určovaní programu zasadnutia zastupiteľstva. 28. Upraviť dopĺňanie návrhu programu zastupiteľstva Navrhujeme zmeniť znenie bodu 38 nasledovne: 38. V § 12 ods. 5 sa za prvú vetu vkladajú nová druhá a tretia veta, ktoré znejú: „Doplnenie programu zasadnutia obecného zastupiteľstva možno schváliť z dôvodu naliehavého verejného záujmu trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov. Ak starosta nezaradil do návrhu programu body, ktoré bol povinný zaradiť podľa odseku 4 druhej vety, stávajú sa tieto body súčasťou programu zastupiteľstva automaticky, a to ako prvé body programu v poradí, v akom boli doručené starostovi alebo obecnému úradu. Ak zmenu programu navrhol obyvateľ obce, hlasuje sa o nej, ak si ju osvojil niektorý z poslancov.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona obsahuje úpravu, podľa ktorej možno vopred zverejnený návrh programu zastupiteľstva meniť iba z dôvodu naliehavého verejného záujmu a to len zvýšeným kvórom (nadpolovičná väčšina všetkých poslancov). Dôvodová správa sa odvoláva na skúsenosti s podstatnými zmenami programu obecného zastupiteľstva oproti zverejnenému programu, a to bezprostredne pred začatím zasadnutia zastupiteľstva. Zmeny programu oproti zverejnenému návrhu naozaj znižujú transparentnosť rokovaní zastupiteľstiev, sťažujú kontrolu zo strany verejnosti a zhoršujú podmienky pre serióznu prípravu poslancov na rokovanie zastupiteľstva. To sa však týka len doplnení navrhovaného programu, nie akýchkoľvek zmien (napr. vypustenia bodu z navrhovaného programu alebo zmeny poradia bodov). Preto sa navrhuje zvýšené kvórum vyžadovať len pri dopĺňaní návrhu programu. Zároveň sa navrhuje kvórum ešte zvýšiť z nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov na trojpätinovú väčšinu všetkých poslancov, aby naliehavosť verejného záujmu bola výsledkom širšej zhody v rámci zastupiteľstva. Vzhľadom na to, že zostavenie návrhu programu je v rukách starostu, navrhuje sa zaviesť automatické zaradenie bodov programu, ktoré bol starosta podľa navrhovanej úpravy v predchádzajúcom bode povinný zaradiť do návrhu programu (body schválené zastupiteľstvom, body navrhnuté poslancami a komisiami), ale napriek tomu ich do navrhovaného programu nezaradil. Táto zmena prispeje k efektívnejšiemu uplatňovaniu práva poslancov predkladať návrhy na rokovanie zastupiteľstva a k silnejšiemu postaveniu zastupiteľstva pri určovaní programu zasadnutia. Zavádza sa právo obyvateľa obce navrhnúť zmenu programu zasadnutia, o návrhu sa však bude hlasovať iba v prípade, že si ho osvojí niektorý z poslancov. 29. Zachovať lehotu pre pokračovanie rokovania zastupiteľstva, ktoré sa stane neuznášaniaschopným Navrhujeme v bode 39 v § 12 ods. 7 nahradiť slová „a vypúšťa sa posledná veta“ slovami „Ak obecné zastupiteľstvo nie je spôsobilé rokovať a uznášať sa, starosta zvolá nové zasadnutie tak, aby sa uskutočnilo v obvyklom termíne zasadnutí zastupiteľstva, najneskôr do 14 dní od zasadnutia, ktoré nebolo spôsobilé rokovať a uznášať sa, ak zastupiteľstvo samo vopred neurčilo iný termín pre takéto zasadnutie. Ak starosta nezvolá zasadnutie obecného zastupiteľstva v lehote podľa predchádzajúcej vety, zvolá ho poslanec poverený obecným zastupiteľstvom tak, aby sa uskutočnilo do dvoch týždňov od uplynutia lehoty podľa predchádzajúcej vety.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona vypúšťa ustanovenie o zvolaní nového zasadnutia zastupiteľstva v prípade, že sa zastupiteľstvo stane neuznášaniaschopným. Podľa dôvodovej správy je riešenie uvedenej situácie vecou samosprávy a možno ho ponechať na rokovací poriadok obecného zastupiteľstva. V skutočnosti by však po vypustení uvedeného ustanovenia ostalo zvolanie pokračovania zasadnutia úplne v rukách starostu. Navrhujeme preto lehotu pre zvolanie nového zastupiteľstva v zákone ponechať a jednoznačne stanoviť, že 14 dní má dôjsť nie k rozhodnutiu starostu o novom termíne zastupiteľstva, ale k uskutočneniu zasadnutia nového zastupiteľstva, ak zastupiteľstvo samotné neurčilo iný termín pre takýto prípad. Pre prípad, žeby starosta pokračovanie zastupiteľstva v uvedenej lehote nezvolal, zavádza sa poistka, že nové zastupiteľstvo zvolá poslanec poverený obecným zastupiteľstvom tak, aby sa uskutočnilo do ďalších 14 dní. 30. Neznižovať význam komisií ako poradných orgánov Navrhujeme zmeniť znenie bodu 40 nasledovne: 40. § 12 ods. 8 znie: „(8) Ak obecné zastupiteľstvo zriadilo poradný orgán pre prerokovanú vec a tento orgán zaujal k prerokovanej veci stanovisko, toto stanovisko je súčasťou písomných materiálov k príslušnému bodu programu obecného zastupiteľstva.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v súčasnosti stanovuje, že „Ak obecné zastupiteľstvo zriadilo poradný orgán, vypočuje pred prijatím rozhodnutia vo veci, pre ktorú bol poradný orgán zriadený, jeho stanovisko“. Zvyčajne ide o stanoviská komisií alebo výborov v mestských častiach. Návrh zákona predpokladá vypustenie tohto ustanovenia zo zákona. Odôvodňuje to tým, že toto ustanovenie sa neosvedčilo, že poradný orgán stanovisko mnohokrát ani nezaujme a ide len o stanovisko, ktoré má odporúčajúci charakter bez zásadného vplyvu na rozhodovanie obecného zastupiteľstva. Navrhujeme neznižovať takýmto spôsobom význam komisií a výborov v mestských častiach ako poradných orgánov, ale povinné vypočutie stanoviska poradného orgánu, ku ktorému v praxi naozaj často nedochádza, nahradiť povinnosťou zaradiť stanovisko poradného orgánu do písomných materiálov k prerokovanému bodu, ak také stanovisko poradný orgán zaujal. 31. Zaviesť prísnejšie podmienky pre možnosť neverejného zasadnutia zastupiteľstva Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 12 ods. 8 sa slová „vyhlási rokovanie vždy za neverejné, ak predmetom rokovania sú informácie alebo veci chránené podľa osobitných zákonov12a)“ nahrádzajú slovami „vyhlási rokovanie za neverejné iba vtedy, ak predmetom rokovania sú informácie alebo veci chránené podľa osobitných zákonov12a) a ak ochranu týchto informácií a vecí možno zabezpečiť iba na neverejnom rokovaní“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon stanovuje, že rokovania obecného zastupiteľstva sú zásadne verejné. Zároveň však zákon stanovuje, že obecného zastupiteľstvo vyhlási rokovanie vždy za neverejné, ak sú predmetom rokovania informácie alebo veci chránené podľa osobitných zákonov (s výnimkou rokovania o použití verejných prostriedkov a o nakladaní s majetkom obce). Takáto formulácia však nebráni vyhlásiť za neverejné rokovanie zastupiteľstva aj v iných prípadoch, keď na to nestanovujú zákonom stanovené legitímne dôvody. Navrhujeme zmeniť zákon tak, aby bolo možné vyhlásiť rokovanie zastupiteľstva za neverejné iba vo vyššie uvedených prípadoch. 32. Zaviesť právo obyvateľa vystúpiť na rokovaní obecného zastupiteľstva Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 12 ods. 9 sa v prvej vete za slová „požiada o slovo“ vkladajú slová „obyvateľ obce“ a v druhej vete sa slová „aj ktorémukoľvek obyvateľovi obce“ nahrádzajú slovami „aj ktorejkoľvek inej osobe. Podrobnejšie pravidlá upraví rokovací poriadok obecného zastupiteľstva.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon v súčasnosti zakotvuje poslanca NR SR, poslanca Európskeho parlamentu, zástupcu vlády alebo iného štátneho orgánu vystúpiť na rokovaní obecného zastupiteľstva. Obyvateľovi obce slovo môže, ale nemusí byť udelené. Navrhujeme, aby obyvatelia obce mali právo vystúpiť na zasadnutí obecného zastupiteľstva a vyjadriť svoj názor. Zároveň by mala existovať možnosť udeliť slovo aj iným osobám. Podrobnejšia úprava by bola ponechaná na rokovacie poriadky. 33. Zvýšiť záväznosť a vymožiteľnosť rokovacích poriadkov zastupiteľstiev Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 12 ods. 12 sa na konci vkladajú slová „,ktorý má formu nariadenia podľa § 6 ods. 1“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme, aby rokovací poriadok obecného zastupiteľstva mal formu všeobecne záväzného nariadenia. Rokovací poriadok je v súčasnosti aj prokuratúrou vnímaný ako nezáväzný predpis, resp. akt vnútorného riadenia. Pritom upravuje individuálne práva a povinnosti poslancov zastupiteľstva, starostu obce, obyvateľov obce a ostatných osôb, vzájomné vzťahy orgánov samosprávy, procesy súvisiace s rokovaním zastupiteľstva, navrhovaním a schvaľovaním uznesení a nariadení. Pravidlá stanovené v rokovacom poriadku by mali byť záväzné a vymožiteľné, preto navrhujeme, aby mal rokovací poriadok formu nariadenia. 34. Zabezpečiť zverejňovanie poslaneckých návrhov materiálov na rokovanie zastupiteľstva Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 12 sa dopĺňa ods. 13, ktorý znie: „Ak zákon, štatút obce alebo rokovací poriadok obecného zastupiteľstva stanovujú povinné zverejnenie návrhu uznesenia alebo iného materiálu určeného na rokovanie obecného zastupiteľstva na úradnej tabuli a webovom sídle obce alebo iným spôsobom v obci obvyklým, ak obec nemá zriadené webové sídlo, zverejnenie zabezpečí obecný úrad. Obecný úrad zabezpečí aj zverejnenie návrhov uznesení alebo iných materiálov podľa predchádzajúcej vety, ktoré predložili poslanci obecného zastupiteľstva.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť do zákona povinnosť obecného úradu zabezpečiť zverejnenie návrhov uznesení a iných materiálov určených na rokovanie zastupiteľstva, ktorých predchádzajúce zverejnenie vyžadujú všeobecne záväzné predpisy, štatút obce alebo rokovací poriadok obecného zastupiteľstva. Navrhujeme stanoviť, že táto povinnosť sa vzťahuje aj na návrhy predložené poslancami obecného zastupiteľstva. Poslanec má v zmysle zákona právo predkladať zastupiteľstvu návrhy. Niektoré návrhy však musia byť podľa zákona, štatútu obce alebo v zmysle rokovacieho poriadku obecného zastupiteľstva vopred zverejnené. Poslanec však nemá možnosť sám zverejňovať svoje návrhy na úradnej tabuli alebo webovom sídle obce. Preto navrhujeme aj v prípade poslaneckých návrhov túto povinnosť stanoviť obecnému úradu. 35. Obmedziť možnosti zneužívania funkcie starostu a poslanca na získavanie osobných výhod Navrhujeme doplniť nové body v znení: V § 13 ods. 3 písm. b) sa za slovo „zvolený“ vkladajú slová „,zamestnanca právnickej osoby zriadenej alebo založenej takouto obcou, zamestnanca právnickej osoby s majetkovou účasťou takejto obce“. V § 13 ods. 3 písm. c) sa za slovo „zvolený“ dopĺňajú slová „alebo štatutárneho zástupcu právnickej osoby s majetkovou účasťou takejto obce“. V § 13a ods. 1 sa dopĺňa písm. k), ktoré znie: „k) dňom uzavretia obchodného vzťahu medzi obcou, v ktorej bolo zvolený, právnickou osobou zriadenou alebo založenou takouto obcou alebo právnickou osobou s majetkovou účasťou takejto obce na jednej strane a starostom ako fyzickou osobou podnikateľom alebo právnickou osobou, v ktorej je starosta vlastníkom alebo spoluvlastníkom v rozsahu minimálne 20 % na druhej strane, V § 25 ods. 2 sa dopĺňa písm. k) a l), ktoré znejú: „k) vznikom pracovného pomeru alebo obdobného pomeru v právnickej osobe zriadenej alebo založenej obcou, v ktorej bol zvolený, alebo v právnickej osobe s majetkovou účasťou takejto obce; to neplatí, ak pracovný alebo obdobný pomer vznikol už pred zvolením a v prípadoch, keď osobitný predpis stanovuje predpoklady na výkon pedagogickej činnosti a odbornej činnostiX), l) dňom uzavretia obchodného vzťahu medzi obcou, v ktorej bolo zvolený, právnickou osobou zriadenou alebo založenou takouto obcou alebo právnickou osobou s majetkovou účasťou takejto obce na jednej strane a poslancom ako fyzickou osobou podnikateľom alebo právnickou osobou, ktorej je poslanec štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu, vlastníkom alebo spoluvlastníkom v rozsahu minimálne 20 % na druhej strane, X) § 6 až 11b zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme zákonom obmedziť možnosti zneužívania funkcie starostu a poslancov na získavanie osobných výhod a situácie, v ktorých môže dochádzať ku konfliktu záujmov. Ide najmä o možnosť zamestnať sa v právnických osobách, ktoré sú pod vplyvom príslušnej samosprávy a o obchodné vzťahy medzi verejným funkcionárom, resp. jeho firmou na jednej strane a obcou, resp. právnickou osobou pod vplyvom príslušnej samosprávy na strane druhej. V takýchto situáciách môže verejný funkcionár zneužiť svoje postavenie na nadobudnutie neoprávnených výhod (získanie zamestnania, uzavretie obchodného vzťahu). Z formálneho hľadiska nastáva konflikt záujmov, keď je tá istá osoba v pozícii, v ktorej by z titulu svojej funkcie mala kontrolovať, ovplyvňovať a rozhodovať právnickú osobu, ktorá je jej vlastným zamestnávateľom. Z praktického hľadiska ide o často o tzv. trafiky pre poslancov, cez ktoré si starostovia a primátori získavajú pre seba podporu v zastupiteľstve na úkor verejných zdrojov a prostredníctvom toho, že dajú prácu poslancovi alebo osobe jemu blízkej alebo uzatvoria obchodný vzťah s poslancovou firmou. Navrhujeme rozšíriť nezlučiteľnosť funkcie starostu nielen so zamestnaním obcou, ale aj v mestských firmách, rozpočtových a príspevkových organizáciách. Podľa navrhovanej novely by sa to netýkalo zamestnanca obce, ktorý bol dlhodobo uvoľnený na výkon funkcie starostu. Obdobné pravidlo by sa uplatnilo aj vo vzťahu k zamestnancom mestských firiem, rozpočtových a príspevkových organizácií. Vo vzťahu k poslancom, ktorý nevykonávajú funkciu na plný úväzok, by táto nezlučiteľnosť nebola úplná. Poslancov, ktorí by mali pracovný alebo obdobný vzťah s obecnou firmou, rozpočtovou alebo príspevkovou organizáciou už pred zvolením, by sa navrhovaná úprava nedotkla. Vzťahovala by sa len na osoby, ktoré by takýto vzťah uzatvorili po zvolení. Výnimku navrhujeme pre pedagogických a odborných zamestnancov škôl, pri ktorých zákon stanovuje osobitné kvalifikačné predpoklady. Starostom aj poslancom a ich firmám navrhujeme zakázať uzatváranie obchodných vzťahov s obcou a právnickými osobami, na ktoré má právnická osoba vplyv. Porušenie tohto zákazu by malo za následok zánik mandátu. 36. Zaviesť povinnosť starostu informovať všetkých poslancov a verejnosť o nepodpísaní uznesenia Navrhujeme zmeniť bod 43 nasledovne: 43. V § 13 ods. 6 sa slová „ods. 11“ nahrádzajú slovami „ods. 10“ a na koniec sa vkladá veta, ktorá znie: „Starosta je povinný do troch dní po uplynutí lehoty podľa § 12 ods. 10 informovať všetkých poslancov obecného zastupiteľstva o pozastavení výkonu uznesenia a o jeho dôvodoch. V rovnakej lehote je povinný zverejniť informáciu o pozastavení výkonu uznesenia a o jeho dôvodoch na úradnej tabuli a na webovom sídle obce alebo iným spôsobom v obci obvyklým, ak obec nemá zriadené webové sídlo.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona vypúšťa povinnosť starostu prerokovať v obecnej rade pozastavenie výkonu uznesenia obecného zastupiteľstva jeho nepodpísaním v stanovenej lehote. Podľa dôvodovej správy skúsenosti preukazujú, že tento postup nemá praktický význam, ide len o formalitu a neprimerane sa ním zasahuje do právomoci starostu obce. Keďže však samotné právo starostu pozastaviť výkon uznesenia zastupiteľstva je zákonom umožneným zásahom starostu do právomocí obecného zastupiteľstva, navrhujeme prerokovanie v obecnej rade zo zákona nevypúšťať. Naopak navrhujeme do zákona doplniť povinnosť informovať o pozastavení výkonu uznesenia všetkých poslancov, pretože v praxi dochádza k prípadom, že poslanci nie sú o nepodpísaní uznesenia starostom vôbec informovaní. V záujme zabezpečenia informovanosti verejnosti navrhujeme doplniť aj povinnosť štandardným spôsobom túto informáciu zverejniť. 37. Obmedziť sistačné právo starostu Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 13 ods. 7 sa slovo „a“ za slovom „kontrolóra“ nahrádza čiarkou a na konci odseku sa vkladajú tieto slová „na písomné upozornenie hlavného kontrolóra podľa § 18a ods. 9 písm. b), na uznesenie o odmene hlavného kontrolóra obce, na uznesenie o plate starostu obce, na uznesenie o vyhovení alebo nevyhovení protestu prokurátora a na rozhodnutie podľa osobitného predpisuX)“ X) čl. 9 ods. 6 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov čl.9 Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Sistačné právo je nespochybniteľne v demokratickom právnom štáte dôležitý nástroj v rámci delenia moci a vzájomnej kontroly orgánov. Slúžiť má preto ako záchrana brzda v prípadoch, kedy iný orgán (v tomto prípade obecné zastupiteľstvo) v rámci svojej pôsobnosti zlyhá. Existujú však právomoci zastupiteľstva, do ktorých by starosta zasahovať nemal. Navrhovaná právna úprava má napríklad zamedziť prípadom, kedy starosta obce, vďaka inštitútu sistačného práva pozastaví rozhodnutie o ňom samotnom. Takýto postup je už z princípu nezmyselný, v slušnej spoločnosti nie je žiaduce, aby ktokoľvek mohol rozhodovať (alebo akokoľvek vplývať na výsledok rozhodnutia) vo vlastnej veci. Už podľa súčasnej právnej úpravy nemá starosta právo pozastaviť výkon uznesenia o voľbe a odvolaní hlavného kontrolóra, logickým sa javí, aby nemohol nepodpísať ani uznesenie, ktorým obecné zastupiteľstvo upozorňuje hlavného kontrolóra, že hrubo alebo opakovane zanedbáva povinnosti vyplývajúce z jeho funkcie, keďže toto upozornenie je jedným z predpokladov odvolania hlavného kontrolóra z uvedených dôvodov. Vo vzťahu k rozhodovaniu o proteste prokurátora ide o prejavenie vôle zastupiteľstva protestu vyhovieť alebo nie a je logické, žeby malo ísť o vôľu orgánu, ktorý neskôr bude rozhodovať o tom, že napr. všeobecne záväzné nariadenia v zmysle protestu prokurátora zruší, upraví alebo ponechá v nezmenenom stave. 38. Znížiť kvórum na potvrdenie uznesenia zastupiteľstva z trojpätinovej na nadpolovičnú väčšinu všetkých poslancov Navrhujeme zmeniť bod 44 nasledovne: 44. V § 13 ods. 8 sa slovo „trojpätinovou“ nahrádza slovom „nadpolovičnou“ a slovo „dvoch“ nahrádza slovom „štyroch“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá predĺženie lehoty, počas ktorej môže zastupiteľstvo potvrdiť výkon starostom pozastaveného uznesenia, zo súčasných dvoch na tri mesiace. Táto úprava je logická, keďže zastupiteľstvo zasadá najmenej raz za tri mesiace, a teda sa môže stať, že v zákonom stanovenej dvojmesačnej lehote na potvrdenie uznesenia sa vôbec neuskutoční jeho zasadnutie. Z praktických dôvodov navrhujeme predĺžiť túto lehotu až na štyri mesiace. Zároveň navrhujeme znížiť v súčasnosti požadovanú trojpätinovú väčšinu všetkých poslancov zastupiteľstva na nadpolovičnú väčšinu všetkých poslancov zastupiteľstva. Požiadavka, že na potvrdenie uznesenia, ktorého výkon bol pozastavený, je potrebná trojpätinová väčšina všetkých poslancov, môže ochromiť a blokovať činnosť zastupiteľstva, hoci v ňom existuje funkčná nadpolovičná väčšina všetkých poslancov potrebná na jeho rozhodovanie. 39. Ponechať právomoc zastupiteľstva vyhlásiť referendum o odvolaní starostu pri hrubom zanedbávaní povinnosti a porušovaní zákonov Navrhujeme vypustiť body 46 a 47. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona vypúšťa zo zákona možnosť vyhlásenia miestneho referenda o odvolaní starostu, ak hrubo a opakovane zanedbáva povinnosti starostu, porušuje Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a ostatné všeobecne záväzné právne predpisy. Podľa dôvodovej správy toto ustanovenie spôsobuje aplikačné problémy a možno ho zneužiť v neprospech starostu obce. Ide teda údajne o nevyváženú úpravu vzťahu medzi obidvomi orgánmi obce. Domnievame sa, že uvedené ustanovenie predstavuje naopak súčasť vyváženého postavenia oboch orgánov samosprávy. Vyhlásenie referenda neznamená odvolanie starostu z funkcie, o tom rozhodnú až obyvatelia obce v prípade, že vyhlásené referendum bude platné. Právomoc zastupiteľstva vyhlásiť referendum o odvolaní starostu pri hrubom zanedbávaní povinností a porušovaní zákonov je súčasťou vzájomnej kontroly a vyváženého vzťahu oboch hlavných orgánov samosprávy. 40. Zaviesť voľbu zástupcu starostu zastupiteľstvom na návrh starostu Navrhujeme doplniť nový bod v znení: § 13b ods. 1 znie: (1) Starostu počas neprítomnosti alebo nespôsobilosti na výkon funkcie zastupuje jeho zástupca, ktorého na návrh starostu na tento účel zvolí spravidla na celé funkčné obdobie obecné zastupiteľstvo z poslancov obecného zastupiteľstva; ak zanikne mandát starostu pred uplynutím funkčného obdobia a nie je zvolený zástupca starostu, urobí tak aj bez návrhu starostu. Obecné zastupiteľstvo môže zástupcu starostu kedykoľvek odvolať. Ak obec má viac ako 20 000 obyvateľov, zastupiteľstvo môže na návrh starostu zvoliť dvoch zástupcov starostu, pričom starosta určí ich poradie.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme vrátiť sa k predchádzajúcej právnej úprave, keď bolo ustanovenie zástupcu starostu vyváženejšie rozdelené medzi starostu a zastupiteľstvo a nebolo iba vecou poverenia zo strany starostu. Pôvodne zástupcu starostu volilo zastupiteľstvo bez návrhu starostu, neskôr len na návrh starostu a podľa súčasnej úpravy je rozhodnutie o zástupcovi starostu plne v rukách starostu, čím dochádza k neustálemu posilňovaniu postavenia starostov voči zastupiteľstvám. 41. Zamedziť kumulácii platov a odmien zástupcu starostu, ktorý plní úlohy starostu Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 13b ods. 5 sa dopĺňa nová veta, ktorá znie: „V čase poberania platu podľa prvej vety, nepatria zástupcovi starostu mzda a odmena podľa § 25 ods. 7 a 8.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Ak zanikne mandát starostu pred uplynutím funkčného obdobia, plní úlohy starostu v plnom rozsahu zástupca starostu (§ 13b ods. 4.). V tom čase poberá plat určený podľa č. 253/1994 Z. z. o právnom postavení a platových pomeroch starostov obcí a primátorov miest. Je logické, žeby v tom čase súčasne nemal paralelne poberať odmenu poslanca, ani mzdu zástupcu primátora určenú podľa zákona o obecnom zriadení. 42. Prihliadať v zložení obecnej rady na zastúpenie poslaneckých klubov Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 14 ods. 2 sa v druhej vete za slovo „zastúpenie“ vkladajú slová „poslaneckých klubov,“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme, aby sa v zložení obecných rád prihliadalo nielen na zastúpenie politických strán, politických hnutí a nezávislých poslancov v obecnom zastupiteľstve, ale aj na zastúpenie poslaneckých klubov. Poslanecké kluby neraz viac odzrkadľujú reálne politické zloženie zastupiteľstva než politické strany. Nezávislí kandidáti nepredstavujú homogénnu skupinu, ale zvyknú sa spájať do prirodzených zoskupení, ktoré nachádzajú svoje vyjadrenie práve v začlenení sa do poslaneckých klubov. Preto by sa pri vytváraní obecnej rady malo prihliadať aj na zastúpenie poslaneckých klubov, ktoré nemusí korešpondovať so zastúpením politických strán, politických hnutí, či nezávislých kandidátov. 43. Ponechať zloženie komisií na zastupiteľstvo Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 15 ods. 2 znie: „(2) Členov komisií volí a odvoláva obecné zastupiteľstvo. Členmi komisie môžu byť poslanci aj iné osoby. Pri voľbe iných osôb za členov komisii sa prihliada na ich odbornosť alebo skúsenosti v problematike, ktorú komisia rieši, pričom odôvodnenie ich odbornosti alebo skúseností je súčasťou návrhu na ich zvolenie za členov komisií.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme pozmeniť súčasné znenie predmetného ustanovenia, podľa ktorého sú komisie „zložené z poslancov a z ďalších osôb zvolených obecným zastupiteľstvom“. Takáto úprava môže vyvolávať dojem, že v komisii vždy musia byť zastúpení poslanci aj neposlanci. Sme presvedčení, že by malo byť ponechané na miestne podmienky a rozhodnutie zastupiteľstva, či budú v komisii zastúpení iba poslanci, alebo aj iné osoby, alebo sa dokonca zastupiteľstvo rozhodne vytvoriť poradný orgán, v ktorom budú zastúpení len neposlanci. Zároveň sa navrhuje posilniť odborný charakter komisií požiadavkou na odbornosť a skúsenosti členov komisií z radov iných osôb. 44. Zaviesť verejnosť rokovania komisií Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 15 sa dopĺňa ods. 4, ktorý znie: „(4) Rokovania komisie sú zásadne verejné. Komisia vyhlási rokovanie za neverejné z dôvodov a za podmienok, za ktorých možno vyhlásiť za neverejné rokovanie obecného zastupiteľstva.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme, aby rokovania komisií boli verejné, a aby verejnosť rokovania komisie bolo možné obmedziť rovnakým spôsobom ako verejnosť rokovania obecného zastupiteľstva. 45. Nezasahovať do odmien hlavného kontrolóra, poslancov zastupiteľstva a členov komisií Navrhujeme vypustiť body 48, 53 a 66. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá zásah do odmien hlavného kontrolóra, poslancov zastupiteľstva a členov komisií, ktorí nie sú poslancami. Zákon v súčasnosti umožňuje zastupiteľstvu schváliť hlavnému kontrolórovi odmenu až do výšky 30 % mesačného platu. Zákon navrhuje výšku odmeny pre kontrolóra obmedziť na najviac jeden mesačný plat v kalendárnom roku, čiže cca. 8,33 % (bod 53). Potreba zníženia odmien hlavným kontrolórom nie je v dôvodovej správe nijako vysvetlená. Obmedzenie odmien pre poslancov na jeden mesačný plat starostu ročne (bod 66) a pre členov komisií – neposlancov na polovicu z tejto sumy (bod 48) je všeobecne odôvodnené iba potrebou zabezpečenia väčšej hospodárnosti pri nakladaní s verejnými prostriedkami. Z týchto bodov je zrejmé, že návrh pochádza z dielne ZMOS-u, reprezentujúceho starostov, ktoré sa takýmto spôsobom snažia oslabiť a postihnúť iné zložky samosprávy, ktoré majú starostov kontrolovať a vzájomne vyvažovať. Preto navrhujeme tieto ustanovenia z návrhu zákona vypustiť. V prípade neakceptovania tohto bodu hromadnej pripomienky navrhujeme doplniť do návrhu zákona nasledovný bod: 46. Zefektívniť odmeňovanie starostov Navrhujeme doplniť do návrhu zákona čl. II, ktorý znie: Čl. II Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 253/1994 Z. z. o právnom postavení a platových pomeroch starostov obcí a primátorov miest v znení neskorších predpisov sa mení takto: V § 4 ods. 2 sa v druhej vete slová zvýšiť až o 70 % nahrádzajú slovami „zvýšiť až o 10 %“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Na zabezpečenie najmä väčšej hospodárnosti pri nakladaní s verejnými prostriedkami je žiaduce upraviť výšku platu starostu obce. Platná právna úprava predmetnej problematiky ponechaná na rozhodnutie zastupiteľstva, ktorým môže plat starostu vypočítaný na základe kritérií stanovených v zákone zvýšiť až o 70 %, je príliš neurčitá a benevolentná. Podrobnosti o navýšení platu starostu síce naďalej zostávajú predmetom rozhodnutia obecného zastupiteľstva, avšak limitované zmeneným zákonom ustanoveným finančným stropom. Odmena poslanca obecného zastupiteľstva sa má podľa navrhnutej novely zákona o obecnom zriadení odvíjať výlučne len od základného mesačného platu starostu obce, teda bez započítania prípadného zvýšenia platu starostu obce podľa § 4 ods. 2 druhej vety zákona o právnom postavení a platových pomeroch starostov obcí a primátorov miest. Preto logicky by malo prísť k obmedzeniu možnej výšky navýšenia platu starostu oproti zákonom stanovenému výpočtu. Uvedená úprava sa vzťahuje na starostov, ktorí nemajú podľa § 4 ods. 6 znížený plat na 0-násobok. Pri navrhovanej reglementácii sa berie zreteľ na zachovanie motivácie osôb stať sa starostom, najmä ak ide o starostu menšej obce, ktorých je prevažná väčšina. Navrhované ustanovenie totiž obsahuje napriek svojej určitej reštrikcii dynamickú valorizačnú veličinu, ktorou je priemerná mesačná mzda v hospodárstve štátu. 47. Posilniť nezávislosť hlavného kontrolóra Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 18 ods. 1 sa vypúšťa druhá veta a miesto nej sa vkladajú nasledovné vety: "Hlavný kontrolór plní úlohy pre obecné zastupiteľstvo, nie je zamestnancom obce a ak tento zákon neustanovuje inak, vzťahujú sa na neho všetky práva a povinnosti vedúceho zamestnanca podľa osobitného predpisu.16). Hlavnému kontrolórovi patrí plat určený podľa § 18c. Hlavný kontrolór sa posudzuje na účely zdravotného poistenia, sociálneho poistenia, tvorby a použitia sociálneho fondu, dovolenky a cestovných náhrad ako zamestnanec v pracovnom pomere a obec sa posudzuje ako zamestnávateľ. Súčasne sa v § 18a primerane upravia odseky 6 a 7. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme posilniť nezávislosť hlavného kontrolóra tým, že jeho vzťah k obci nebude pracovným pomerom, ale výkonom funkcie, za ktorý mu náleží plat. Tým sa predíde možným obštrukciám pri uzatváraní pracovnej zmluvy zo strany starostu. Ani starosta, zástupca starostu, či poslanci zastupiteľstva neuzatvárajú s obcou pracovnú zmluvu, ale poberajú za výkon svojej funkcie plat, či odmenu. Rovnako by to malo byť aj pri hlavných kontrolóroch. Podobne ako to návrh novely navrhuje u zástupcov starostu sa predpokladá, že na účely zdravotného poistenia, sociálneho poistenia, tvorby a použitia sociálneho fondu, dovolenky a cestovných náhrad sa bude aj hlavný kontrolór posudzovať ako zamestnanec. Navrhujeme zachovať aj ustanovenie, že sa na hlavného kontrolóra budú vzťahovať práva a povinnosti ostatného vedúceho zamestnanca. 48. Zabezpečiť podmienky pre výkon kontroly v situácii, keď nie je zvolený hlavný kontrolór Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 18 sa dopĺňajú ods. 3 až 7, ktoré znejú: (3) Ak obec nemá zvoleného hlavného kontrolóra podľa odseku 1, obecné zastupiteľstvo môže poveriť poslanca obecného zastupiteľstva dočasným vykonávaním kontrolnej činnosti podľa § 18d až 18f. Ustanovenia odsekov 1 a 2 a § 18a až 18c sa na povereného poslanca nevzťahujú. Poverenie poslanca podľa prvej vety zaniká zvolením hlavného kontrolóra, uplynutím času, na ktorý bol poslanec poverený, alebo zrušením poverenia obecným zastupiteľstvom. (4) Obecné zastupiteľstvo môže poslancovi poverenému podľa odseku 3 určiť odmenu, ktorej výška nesmie byť presiahnuť 20 % platu hlavného kontrolóra určeného podľa § 18c. (5) Ak osobitné predpisy stanovujú ako podmienku pre poskytnutie finančných prostriedkov obci alebo iný úkon obce stanovisko alebo iné vyjadrenie hlavného kontrolóra, stanovisko alebo iné vyjadrenie poslanca povereného podľa odseku 3 nenahrádza stanovisko alebo iné vyjadrenie hlavného kontrolóra. (6) Ak obecné zastupiteľstvo poverilo poslanca podľa odseku 3, vyhlási do 60 dní voľbu hlavného kontrolóra. Ak sa v stanovenej lehote neprihlási žiadny kandidát na hlavného kontrolóra alebo ak je voľba hlavného kontrolóra neúspešná, obecné zastupiteľstvo vyhlási novú voľbu kontrolóra do 60 dní od uplynutia lehoty, v ktorej sa mali prihlásiť kandidáti, alebo od neúspešnej voľby. (7) Ustanovenie odseku 6 sa nepoužije, ak výkon funkcie hlavného kontrolóra zanikol podľa § 18a odseku 8 písm. b) odvolaný hlavný kontrolór požiadal súd o preskúmanie zániku funkcie hlavného kontrolóra podľa osobitného predpisuX). X) § 337 až 347 Zákona č. 162/2015 Z. z. Správny súdny poriadok Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme vytvoriť podmienky pre výkon kontroly zastupiteľstvom aj v situácii, keď obec nemá zvoleného hlavného kontrolóra. Navrhujeme, aby v takomto prípade mohlo zastupiteľstvo dočasne poveriť vykonávaním kontroly niektorého zo svojich poslancov. Tento poslanec by nemusel spĺňať podmienky pre výkon funkcie hlavného kontrolóra, ani by nepoberal plat, zastupiteľstvo by mu však mohlo určiť odmenu. Stanovisko dočasne povereného poslanca by však nenahrádzalo stanovisko hlavného kontrolóra tam, kde osobitné predpisy vyžadujú stanovisko hlavného kontrolóra, napr. pri žiadostiach o poskytnutie finančných prostriedkov z verejných zdrojov. V záujme toho, aby zastupiteľstvo neobchádzalo povinnosť zvoliť hlavného kontrolóra poverením niektorého poslancov, zavádzame povinnosť v takomto prípade do 60 dní vyhlásiť voľbu hlavného kontrolóra a v prípade nezvolenia hlavného kontrolóra ju znovu a znovu vyhlasovať najneskôr do 60 dní až do zvolenia hlavného kontrolóra. Výnimku z povinnosti vyhlásiť voľbu hlavného kontrolóra navrhujeme stanoviť pre prípad, že bol hlavný kontrolór z funkcie odvolaný zastupiteľstvom a obrátil sa na súd s žalobou o preskúmanie tohto rozhodnutia. Podľa § 344 Správneho súdneho poriadku totiž „Po začatí konania nemôže zastupiteľstvo prijať také uznesenie, ktoré by zmarilo účel konania pred správnym súdom. To platí primerane aj na iný postup obce, mesta, mestskej časti alebo samosprávneho kraja.“ 49. Upraviť rozsah kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra v záujme efektívnejšieho výkonu kontroly Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 18d ods. 2 písm. c) sa vypúšťajú slová „a to v rozsahu dotýkajúcom sa tohto majetku“. V § 18d sa vypúšťa odsek 3. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme posilniť kontrolnú pôsobnosť hlavného kontrolóra vo vzťahu k k právnickým osobám v ktorých má obec majetkovú účasť, a iným osobám, ktoré nakladajú s majetkom obce alebo ktorým bol majetok obce prenechaný na užívanie. A to tým, že sa kontrolná činnosť nebude vzťahovať iba na majetok obce, s ktorým tieto právnické osoby nakladajú. V praxi sa stáva, že sa tzv. mestské firmy s odvolaním sa na toto ustanovenie bránia výkonu kontroly zo strany hlavného kontrolóra. Ďalej navrhujeme vypustenie ustanovenia, podľa ktorého „Kontrolná činnosť podľa odseku 1 sa nevzťahuje na konanie, v ktorom v oblasti verejnej správy obec rozhoduje o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb.“ 50. Nezavádzať právo starostu ukladať úlohy hlavnému kontrolórovi. Navrhujeme vypustiť bod 57. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme vypustiť ustanovenie, podľa ktorého by bol hlavný kontrolór povinný vykonať kontrolu nielen na požiadanie zastupiteľstva, ale aj starostu. Hlavný kontrolór je kontrolným orgánom zastupiteľstva, v rámci vyváženého postavenia hlavných orgánov samosprávy by mu nemal ukladať úlohy starosta. Starosta disponuje dostatočnými kontrolnými mechanizmami, ktoré sú uvedené v zákone č. 357/2015 Z. z. o finančnej kontrole a audite, konkrétne v § 9 finančná kontrola na mieste, teda cez takúto zákonnú možnosť môže starosta poveriť na výkon kontroly na mieste zamestnancov a môže sa zamerať na ktorúkoľvek oblasť v samospráve a nemusí na to využívať hlavného kontrolóra, ktorý je kontrolným orgánom zastupiteľstva. Ďalšou kontrolou, za ktorej výkon starostova aj zodpovedajú, je základná finančná kontrola uvedená v §7 toho istého zákona. Zabezpečením riadneho výkonu tohto druhu kontroly možno predchádzať mnohým problémom v samospráve. Riešením nie je zavedenie práva starostov ukladať úlohy hlavným kontrolórom, ale využívanie tých zákonných kontrolných mechanizmov, ktoré majú starostovia k dispozícii už dnes, a zabezpečenie ich riadneho výkonu. 51. Zaviesť zverejňovanie výsledkov kontrolnej činnosti Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 18f sa dopĺňa odsek 5, ktorý znie: „(5) Obec zverejňuje výsledky kontrol na webovom sídle obce, ak ho má obec zriadené.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme zverejňovať výsledky kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra na webovom sídle obce. Zverejňovanie výsledkov kontrol prispeje k väčšej transparentnosti fungovania samosprávy a k väčšej verejnej kontrole. 52. Zaviesť nezávislejšie postavenie útvaru hlavného kontrolóra Navrhujeme doplniť nový bod v znení: § 18g vrátane nadpisu znie: „§ 18g Útvar hlavného kontrolóra (1) Obec si môže zriadiť útvar hlavného kontrolóra, ktorý je súčasťou obecného úradu. O zriadení útvaru hlavného kontrolóra a počte jeho zamestnancov rozhoduje obecné zastupiteľstvo. (2) Obec je povinná zriadiť útvar hlavného kontrolóra, ak sú výdavky rozpočtu obce vrátane výdavkov mimorozpočtových peňažných fondov rozpočtované v kalendárnom roku vo výške viac ako 5 miliónov eur. (3) Útvar hlavného kontrolóra riadi, za jeho činnosť zodpovedá a jeho zamestnancov vyberá hlavný kontrolór. (4) Útvar hlavného kontrolóra zabezpečuje odborné, administratívne a organizačné veci súvisiace s plnením úloh hlavného kontrolóra. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme posilniť nezávislosť kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra od starostu. Útvar hlavného kontrolóra by nemal byť bežnou súčasťou obecného úradu, ale samostatným útvarom, o ktorého zriadení a počte zamestnancov bude rozhodovať zastupiteľstvo, teda nie starosta. Zamestnancov útvaru hlavného kontrolóra by mal vyberať hlavný kontrolór. Pre posilnenie efektívnosti výkonu kontroly navrhujeme stanoviť povinnosť zriadiť útvar hlavného kontrolóra pre obce s výdavkami na 5 miliónov eur, pri ktorých je predpoklad, že na účinný výkon kontroly je potrebný viac ako jeden človek. 53. Posilniť postavenie výborov v mestských častiach Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 23 ods. 1 za slová „v mestských častiach“ dopĺňajú slová „alebo vo volebných obvodoch“. V § 23 ods. 2 sa za slová „podieľajú sa na samospráve mesta“ dopĺňajú slová ako poradné a iniciatívne orgány mesta“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh novely vypúšťa zo zákona podmienku, že mestská časť musí mať vlastné spravidla katastrálne územie. Keďže zákon nijako bližšie nešpecifikuje, ako sa majú mestské časti vytvárať, či vymedzovať, navrhujeme doplniť, aby sa za mestskú časť pre účely vytvárania výboru mestskej časti mohol považovať aj volebný obvod pre voľbu poslancov zastupiteľstva. Ďalej navrhujeme doplniť, že výbory mestských častí sa na samospráve mesta podieľajú podobným spôsobom ako komisie, teda ako poradné a iniciatívne orgány mesta, čím sa posilní ich postavenie v štruktúre samosprávy mesta. 54. Zaviesť verejnosť výborov v mestských častiach Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 23 sa dopĺňa ods. 4, ktorý znie: „(4) Rokovania výboru mestskej časti sú zásadne verejné. Výbor mestskej časti vyhlási rokovanie za neverejné z dôvodov a za podmienok, za ktorých možno vyhlásiť za neverejné rokovanie obecného zastupiteľstva.“ Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Navrhujeme, aby rokovania výborov mestských častí boli verejné, a aby verejnosť rokovania výboru mestskej časti bolo možné obmedziť rovnakým spôsobom ako verejnosť rokovania obecného zastupiteľstva. 55. Zmeniť spôsob interpelácií Navrhujeme doplniť nový bod v znení: V § 25 ods. 4 písm. b) sa slová „a členov obecnej rady“ nahrádzajú slovami „,zástupcu starostu, prednostu a zamestnancov obecného úradu v riadiacej funkcii“. V § 25 ods. 4 písm. c) sa za slovo „riaditeľov“, vkladajú slová „,štatutárnych orgánov, členov štatutárnych orgánov a členov dozorných orgánov“ a za slovo „obcou“ slová „a právnických osôb s majetkovou účasťou obce“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zákon dáva poslancovi oprávnenie interpelovať starostu a členov obecnej rady (§ 25 ods. 4 písm. b)). Interpelácia poslanca vo vzťahu k členovi obecnej rady ako členovi poradného orgánu však nemá praktický význam, preto navrhujeme toto ustanovenie zmeniť, aby poslanec nemohol interpelovať člena obecnej rady, ale len zástupcu starostu a okrem toho prednostu a vedúceho zamestnanca obecného úradu. Vo vzťahu k právu poslancov požadovať od riaditeľov právnických osôb založených alebo zriadených obcou vysvetlenie vo veciach týkajúcich sa ich činnosti (§ 25 ods. 4 písm. c)) sa navrhuje doplniť, že nemusí ísť len o riaditeľov, ale môže ísť aj o iných štatutárnych zástupcov, alebo členov štatutárnych a dozorných orgánov a týka sa to aj právnických osôb s majetkovou účasťou obce. Všetky pripomienky majú charakter zásadnej pripomienky. V prípade, že ministerstvo nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. Vladimír Špánik, Hlavná 343, 951 06 Vinodol, spanikv @ zomos.sk Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ institute.sk Marián Seman, Zlatá Baňa 143, 08 252 Kokošovce, marian.david.seman @ gmail.com Richard Drutarovský, Pod Kalváriou 44, 080 01 Prešov, drutarovsky @ gmail.com Dušan Sloboda, Bučuháza 48, 931 01 Šamorín; dusansloboda @ institute.sk Martin Kollárik, A. Štefanku 8, 965 01 Žiar nad Hronom, kollarik @ institutsgi.sk Jozef Mečiar, Vlčanská 4, 92701 Šaľa, jozef @ meciar.sk Ivan Kuhn, Šafárikova 86, 048 01 Rožňava, ivankuhn @ institute.sk 	O	ČA	Pripomienkujúcim bola na osobitnom konaní objasnená problematika zmien navrhovaných ustanovení. Niektorým pripomienkam sa nevyhovelo z dôvodu, že vybočujú z rámca návrhu zákona, a to napríklad k úprave počtu poslancov, k návrhom týkajúcich sa pravidiel rokovania obecného zastupiteľstva, ktoré patria do rokovacieho poriadku a návrhov, ktoré je potrebné z vecného hľadiska riešiť v osobitných predpisoch. Problematika hlavného kontrolóra bude riešená medzirezortnou pracovnou skupinou. 	
Verejnosť	Hromadná pripomienka verejnosti za doplnenie textu k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369.1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
Hromadná pripomienka je dostupná aj na adrese: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=926000 Navrhujeme návrh novely zákona doplniť o nový bod, kde v § 24 sa v odseku 1 vkladá nové písmeno d), ktoré znie: ,,zriaďuje na žiadosť mládeže mestský mládežnícky parlament ako svoj poradný a iniciatívny orgán.” Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Vláda SR prijala svojim uznesením č. 192 dňa 23. apríla 2014 Stratégiu Slovenskej republiky pre mládež na roky 2014 - 2020. Stratégia v oblasti o participácii mládeže na veciach verejných uvádza strategický cieľ ,,Podporovať inovatívne formy participácie mladých ľudí na živote spoločnosti na vnútroštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni.” Za tým účelom stratégia navrhuje ako opatrenie ,,zadefinovať postavenie mestského a obecného mládežníckeho parlamentu v legislatíve a ich miery vplyvu na spolurozhodovanie.” K danému opatreniu bola utvorená pracovná skupina, finančne podporená ministerstvom školstva, ktorá pracovala na naplnení tohoto opatrenia. Tá dnes predkladá navrhované riešenie na implementáciu. Cieľom opatrenia je prispieť k zvyšovaniu kvality života mladých ľudí, najmä prostredníctvom rozvoja osobností mladých občanov SR ako kultivovaných osobností, ktoré sú pripravené pracovať v neustále sa meniacom demokratickom prostredí a využívať svoj tvorivý potenciál v praxi i aktívnej participácii v spoločnosti. Veríme v potrebu podporiť a uplatniť potenciál mladých ľudí pri obnove spoločnosti a potrebu aktívne ich zapájať do rozhodovacích procesov na všetkých úrovniach. Opatrenie je plne kompatibilné s európskym rámcom, kde existuje jeden z troch cieľov, úzko súvisiaci s cieľmi obnovovania sociálnej agendy, a tým je zlepšenie prístupu a plná participácia mladých ľudí v spoločnosti. V prípade, že ministerstvo nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti: Jakub Dančo, Rázusova 17, 05801 Poprad, jakubdanco@gmail.com Tibor Iró, Ružový háj 1372/49, 92901 Dunajská Streda, tibor.iro.ds@gmail.com 	O	N	Pripomienkujúci po objasnení problematiky na osobitnom rokovaní  na pripomienke netrvá. Problematiku možno riešiť v rámci príslušného právneho predpisu na úseku školstva.	
Verejnosť	K §13b
K §13b: Ustanovenie zástupcu starostu je v súčasnej právnej úprave riešené tak, že zástupcom starostu môže byť len poslanec obecného zastupiteľstva, pričom ho zastupovaním poverí starosta do 60 dní od zloženia sľubu starostu; ak tak neurobí, zástupcu starostu zvolí obecné zastupiteľstvo. Zároveň starosta môže zástupcu starostu kedykoľvek odvolať. Navrhuje sa zmena tohto ustanovenia tak, že buď ak má byť zástupcom starostu niekto z poslancov obecného zastupiteľstva, dať kompetenciu na jeho ustanovovanie ako aj odvolanie výlučne zastupiteľstvu, alebo ak sa ponechá táto kompetencia starostovi, doplniť zásadu, že funkcia zástupcu starostu bude nezlučiteľná z výkonom mandátu poslanca obecného zastupiteľstva. Odôvodnenie: Výkon mandátu poslanca sa vykonáva osobne podľa svojho svedomia a presvedčenia, a poslanec nie je viazaný príkazmi, a to podľa čl. 69 ods. 2 Ústavy SR, v nadväznosti na čl. 73 ods. 2 Ústavy SR a § 26 zákona č. 369/1990 Z. z. o obecnom zriadení (sľub poslanca obecného zastupiteľstva). Zástupcovi starostu, ktorý plní úlohy starostu, patrí plat (§ 13b ods. 5 cit. zákona). Starosta ho môže kedykoľvek z funkcie odvolať. Súčasnou právnou úpravou je výkon funkcie zástupcu starostu, a s ním spojený nárok na zákonný plat, závislý od starostu, čím poslanec obecného zastupiteľstva stráca nezávislosť a nemôže vykonávať mandát poslanca podľa svojho svedomia a presvedčenia. Prax ukázala, že poslanec, ktorý je zároveň zástupcom starostu z logických dôvodov nadržiava pri hlasovaniach starostovi, pričom obecné zastupiteľstvo ako také je zastupiteľský zbor, ktorý má byť nezávislý od starostu, ktorý je výkonným orgánom obce (čl. 69 ods. 3 Ústavy SR). V prenesenom význame možno povedať, že ide o akési zákonom povolené nepriame korumpovanie poslanca, pričom v obciach nad 20 tisíc obyvateľov starosta môže ustanoviť, a teda zabezpečiť funkčný plat až dvom poslancom obecného zastupiteľstva. Preto sa navrhuje zaviesť taký model, ktorý oddelí závislosť jednotlivých poslancov obecného zastupiteľstva od vôle starostu, a to buď ponechať kompetenciu menovať (voliť) zástupcu starostu obecnému zastupiteľstvu spomedzi poslancov, alebo, ak sa dá táto kompetencia starostovi, zaviesť zásadu, že výkon funkcie zástupcu starostu bude nezlučiteľný z výkonom mandátu poslanca obecného zastupiteľstva. 	O	N	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Navrhovaný model pripomiekujúceho sa v minulosti v aplikačnej praxi neosvedčil, a preto bola vykonaná zmena, že zástupcu starostu poverí starosta obce. 	
Verejnosť	§13b
K §13b: Zastupovanie starostu je v súčasnej právnej úprave riešené tak, že ak má obec viac ako 20 000 obyvateľov, starosta môže poveriť zastupovaním dvoch zástupcov starostu. Túto hranicu navrhujeme zvýšiť na 50 000 obyvateľov. Odôvodnenie: Novela zákona navrhuje zníženie počtu poslancov obecných zastupiteľstiev (§11 ods. 3), a to v záujme vyššej efektivity obecných zastupiteľstiev a zníženia nákladov na ich činnosť. Nerieši však počet zástupcov starostu. Prax ukázala, že v mnohých obciach nad 20 000 obyvateľov sú permanentne ustanovení dvaja zástupcovia starostu, pričom nemajú stanovené špecifické úlohy, ktoré by mali plniť. Preto v záujme zníženia nákladov navrhujeme zvýšiť hranicu obcí, ktoré si môžu ustanoviť dvoch zástupcov starostu na 50 000 obyvateľov.	O	N	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Nie je potrebná právna úprava pretože starosta môže aj podľa rozsahu úloh na zabezpečenie plynulého výkonu samosprávy, ustanoviť aj dvoch zástupcov.	
Verejnosť	Bod č. 57
K bodu č. 57: Týmto bodom sa navrhuje v § 8f ods. 1 písm. h) zákona doplniť, že hlavný kontrolór je povinný vykonať kontrolu, ak ho o to požiada okrem obecného zastupiteľstva aj starosta. Túto zmenu navrhujeme vypustiť a ponechať vo výlučnej kompetencii obecného zastupiteľstva. Odôvodnenie: Hlavný kontrolór má byť nezávislým orgánom, ktorý plní úlohy najmä pre volených zástupcov a kontroluje, okrem iného, aj výkonnú zložku samosprávy. Ak by sa umožnilo aj starostom ukladať kontrolórom vykonávanie kontrol, mohlo by dôjsť k zneužitiu tejto právomoci tým, že by sa útvar hlavného kontrolóra mohol nechať zo strany starostu úmyselne zahltiť kontrolami menej relevantnej agendy.	O	N	Navrhovaná úprava je na základe požiadaviek aplikačnej praxe, aby aj starosta obce v naliehavých prípadoch mohol nariadiť vykonanie kontroly.	
Verejnosť	Bod 3
Navrhujem použiť definíciu verejného priestranstva v zmysle českého zákona o obcích: "Verejným priestranstvom sú všetky námestia, ulice, tržnice, chodníky, verejná zeleň, parky a ďalšie priestory prístupné každému bez obmedzenia, slúžiace verejnému užívaniu, a to bez ohľadu na vlastníctvo k tomuto priestoru. " Svoj návrh zdôvodňujem tým, že navrhované znenie nezahŕňa priestranstvá, ktoré sú verejné prístupné, ale nie sú vo vlastníctve, správe alebo užívaní obce. V aplikačnej praxi práve tieto verejne prístupné miesta vo vlastníctve FO alebo PO spôsobujú problémy pri vyvodzovaní zodpovednosti za porušenie povinností ustanovených napr. vo VZN. 	O	A		
Verejnosť	22, 25, 26, 27, 34, 37
Navrhujem zaviesť, aby všetko čo sa zverejňuje na úradnej tabuli mali obce povinnosť zverejňovať aj na webovom sídle obce. Uvedené predpokladá, aby si obce obligatórne zriadili webové sídla. Dôvodom je zvýšenie transparentnosti a dostupnosti informácií širšej verejnosti. 	O	A		
Verejnosť	Bod 22,25, 26, 27, 34 a 37 (Katarína Macháčková, poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky a primátorka mesta Prievidza)
Navrhujem zaviesť, aby všetko čo sa zverejňuje na úradnej tabuli mali obce povinnosť zverejňovať aj na webovom sídle obce. Uvedené predpokladá, aby si obce obligatórne zriadili webové sídla. Dôvodom je zvýšenie transparentnosti a dostupnosti informácií širšej verejnosti. 	O	A		
Verejnosť	Bod 24
Odporúčam vo veci skoršieho nadobudnutia účinnosti VZN ponechať pôvodný výpočet okolností umožňujúcich skoršie nadobudnutie účinnosti. Pojem "naliehavý verejný záujem" je vágny a navádza k jeho zneužívaniu. Nadobudnutie platnosti VZN odporúčam naviazať aj na povinné zverejnenie VZN na webovom sídle obce, čo predpokladá, že zriadenie webového sídla pre obce bude obligatórne. 	O	N	Pojem resp. definíciu naliehavého verejného záujmu nemožno definovať. Nerobí tak žiadny všeobecný záväzný právny predpis v právnom poriadku Slovenskej republiky. Na zverejňovanie VZN postačuje jeden publikačný prostriedok, ktorým je úradná tabuľa obce. 	
Verejnosť	Bod 33 (Katarína Macháčková, poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky a primátorka mesta Prievidza
Považujem za nutné zachovanie povinnosti doručovať každému oprávnenému voličovi oznámenie o vyhlásení miestneho referenda. Právo hlasovať o dôležitých otázkach života a rozvoja obce (miestne referendum) patrí medzi základné práva obyvateľa obce, rovnako ako voliť orgány obce. Obyvateľ obce má právo byť riadne informovaný tak o voľbách do orgánov obce ako aj o konaní miestneho referenda. Informovanie prostredníctvom úradnej tabule a webového sídla nie je postačujúce 	O	N	Navrhované ustanovenie nie je prekážkou na doručovanie oznámenia o referende každému oprávnenému voličovi. Informovať obyvateľov o vyhlásení miestneho referenda môže obec naďalej aj spôsobom aký bol zaužívaný v obci doposiaľ.	
Verejnosť	K čl. I bod 69 (Katarína Macháčková, poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky a primátorka mesta Prievidza)
V čl. I bode 69 sa navrhuje zrušiť zákon č. 80/1920 Sb. o pamätných knihách obecných, ktorý ako uvádza predkladateľ v osobitnej časti dôvodovej správy je ešte stále platným zákonom. Schválením návrhu v súčasnom znení by to znamenalo, že obce mali a majú povinnosť postupovať podľa neho až do 31. 12. 2017, nakoľko zrušiť sa môže len platný a účinný zákon (v Českej republike tak učinili až zákonom č. 132/2006 Sb. o kronikách obcí s účinnosťou od 01. 07. 2006). Zákon č. 80/1920 Sb. z. a n. bol do právneho poriadku Slovenskej republiky recipovaný podobne ako iné zákony z dôb Československej republiky (napríklad zákon č. 191/1950 Zb. zmenkový a šekový), pretože k 31. decembru 1992 nebol príslušnými orgánmi zrušený. Je potrebné upozorniť, že do určitej miery tomu bolo preto, lebo patrí do odvetvia správneho práva, kde nikdy nedošlo ku kodifikácii do jedného zákonníka. Opačnou bola situácia napríklad v občianskom či trestnom práve, kde boli prijaté demonštratívne derogačné klauzuly. Ak by sme chceli uvažovať o uplatnení tradičného derogačného pravidla lex posterior derogat legi priori, museli by sme identifikovať zákon, ktorého ustanovenie je so zákonom č. 80/1920 Sb. z. a n. v rozpore. Klasický predpis z oblasti územnej samosprávy, zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení obsahuje v § 4 ods. 3 písm. s) len to, že obec pri výkone samosprávy vedie obecnú kroniku v štátnom jazyku, prípadne aj v jazyku národnostnej menšiny. Ak zákon č. 80/1920 Sb. z. a n. uvádza, že zápisy vykonáva kronikár, ustanovený obecným zastupiteľstvom za primeranú odmenu, tieto ustanovenia sa navzájom nevylučujú, ale práve dopĺňajú. Podľa týchto zákonov tak obce majú povinnosť viesť obecnú kroniku v štátnom jazyku, prípadne aj v jazyku národnostnej menšiny, pričom zápisy vykonáva za primeranú odmenu kronikár, ustanovený obecným zastupiteľstvom. Vo väčšine z nami oslovených samospráv však nedošlo k ustanoveniu kronikára do funkcie zastupiteľstvom, ale len prostredníctvom úkonu starostu, resp. primátora. Ak by bol schválený návrh v predloženom znení, kronikári ustanovení do funkcie do 31. 12. 2017 bez úkonu zastupiteľstva by boli ustanovení v rozpore s § 2 druhou vetou zákona č. 80/1920 Sb. z. a n., a to so všetkými možnými negatívnymi právnymi dôsledkami, zasahujúcimi do ich postavenia. Navrhujeme preto, aby namiesto považovania zákona č. 80/1920 Sb. z. a n. za platný zákon až do 31.12.2017 došlo k aplikácii doktríny desuetudo. Podľa tejto doktríny platí, že za určitých okolností môžu byť všeobecne záväzný právny predpis alebo jeho jednotlivé ustanovenia zrušené na základe ich dlhodobého neuplatňovania. Vzhľadom na obmedzený priestor pre odôvodnenie pripomienky odkazujeme k podrobnejším informáciám o doktríne desuetudo napríklad na tento článok https://www.academia.edu/33974636/A_generally_binding_legal_norm_lost_validity_on_the_basis_of_a_custom_. Aplikáciou doktríny desuetudo a zneplatnením zákona č. 80/1920 Sb. z. a n. prostredníctvom nej by sa uznalo, že samosprávy mohli ustanoviť kronikárov do funkcie buď cez úkon starostu (resp. primátora), alebo cez zastupiteľstvo. Naopak, zrušením zákona č. 80/1920 Sb. z. a n. cez derogačné ustanovenie zákonodarca implicitne dá najavo, že samosprávy boli povinné dodržiavať § 2 druhú vetu uvedeného zákona až do 31.12.2017, a to so všetkými možnými negatívnymi dôsledkami na postavenie kronikárov ustanovených k tomuto dátumu.	O	N	Úprava je neaktuálna. Postačuje právna úprava v § 4 ods. 3 písm. s) zákona č. 360/1990 Z. z. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov.	
Verejnosť	Bod 40 (Katarína Macháčková, poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky a primátorka mesta Prievidza)
Za potrebné považujem upraviť možnosť uplatnenia sistačného práva starostu k VZN. Niektoré zastupiteľstvá schvaľujú VZN uznesením, ktorého nepodpísaním môže starosta pozastaviť výkon VZN. Iné vydávajú VZN bez prijímania uznesenia, ako samostatnú formu rozhodovania zastupiteľstva. V tomto prípade je aplikácia sistačného práva sporná. Preto je potrebné rozšíriť oprávnenie starostu v § 13 ods. 6 tak, že starosta môže pozastaviť nielen výkon uznesenia, ale aj výkon VZN obecného zastupiteľstva, ak sa domnieva, že odporuje zákonu alebo je pre obec zjavne nevýhodné.	O	ČA	Návrh upravený iným spôsobom v § 12 ods. 7.	
Verejnosť	Bod 30 (Katarína Macháčková, poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky a primátorka mesta Prievidza
Znížením počtu poslancov je ohrozená pluralita názorov v zastupiteľstve. Navrhujem preto zachovanie súčasných kritérií pre určenie počtu poslancov. 	O	N	Pluralita názorov navrhovanou úpravou počtov poslancov nie je ohrozená. Iné pripomienkujúce subjekty navrhujú radikálnejšie zníženie počtu poslancov. Plnenie úloh a chod obce je možné zachovať aj pri nižšom počte poslancov.	
ZHK SR	§ 18a ods. 11
Dňom zániku výkonu funkcie hlavného kontrolóra zaniká aj jeho pracovný pomer. Navrhujeme doplniť: "Ak hlavný kontrolór obce vykonávajúci funkciu v deň voľby je kandidátom na funkciu hlavného kontrolóra obce a nebol obecným zastupiteľstvom opäť zvolený do funkcie, a z uvedeného dôvodu s ním obec skončí podľa osobitného predpisu pracovný pomer má hlavný kontrolór obce nárok na odstupné v sume dvoch priemerných mesačných platov." Navrhuje sa výslovné zakotvenie nároku HK na odstupné v situácii, keď s ním bude skončený pracovný pomer dohodou alebo výpoveďou z dôvodu opätovného nezvolenia do funkcie HK. Zmenou zákona sa sleduje existencia formy sociálneho zabezpečenia hlavného kontrolóra obce v prípade opätovného nezvolenia do funkcie a zabezpečenie základných potrieb po dobu znovu zamestnania. Inštitút odstupného sa už teda neponecháva na riešenie podnikovou kolektívnou zmluvou alebo pracovnou zmluvou s HK, ale pertraktuje sa ako zákonný nárok odchádzajúceho HK z dôvodu, že zo strany zamestnávateľov nie je vôľa zaväzovať sa k dobrovoľnému vyplácaniu odstupného HK na základe kolektívnej zmluvy alebo pracovnej zmluvy. Zabezpečí sa zásada rovnakého prístupu v súvislosti s obdobnou funkciou hlavného kontrolóra VÚC.	Z	ČA	Problematiku kontrolórov bude riešiť medzirezortná pracovná skupina.	
ZHK SR	bodu 53
V § 18c ods. 5 a 6 nedoporučujeme obmedziť odmenu najviac na jeden jeho mesačný plat, pretože týmto zásahom dochádza k zvýšeniu diskriminácie hlavného kontrolóra obce, a to nie len oproti hlavnému kontrolórovi VÚC /zákon č. 302/2001 Z. z./, ale aj oproti zamestnancom obce, ktorí okrem tarifných platov, majú príplatok za riadenie, za zastupovanie, osobný príplatok s limitom až do 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa príslušnej platovej triedy, naviac majú priznané zvýšenie tarifného platu o 15 % za výkon samosprávnej pôsobnosti a preneseného výkonu štátnej správy. Zároveň sa znemožňuje výkon kompetencie obecného zastupiteľstva ako orgánu územnej samosprávy ohodnotiť skutočný výkon funkcie hlavného kontrolóra obce. Doporučujeme zachovať zásadu rovnakého prístupu /hlavný kontrolór VÚC/ a navrhujeme zmeniť text "... 30 % súhrnu platov ustanovených podľa ods. 1." 	Z	A		
ZHK SR	bodu 57
V § 18f ods. 1 písm. h) nie je potrebné doplniť slová "alebo starosta". pretože, štatutár obce ma vytvorený dostatočný priestor a prostriedky, aby svoje kontroly uskutočňoval prostredníctvom ostatných prvkov vnútornej kontroly, keďže hlavný kontrolór obce je len jedným z prvkov vnútornej kontroly. Zároveň prostredníctvom podnetu je možné požiadať o výkon kontroly a v praxi je to využívané a akceptované. Zároveň si myslíme, že dochádza k nedodržaniu dokumentu Európska charta miestnej samosprávy, ktorý v článku 8 ods. 3 hovorí "správny dohľad nad miestnymi orgánmi sa vykonáva tak, aby sa zabezpečila vyváženosť medzi mierou zasahovania kontrolného orgánu a významom záujmov, ktoré má v úmysle chrániť". S tým súvisí aj obsah článku 7 "podmienky výkonu funkcií na miestnej úrovni - postavenie miestnych volených zástupcov im umožňuje slobodný výkon ich funkcií", hlavný kontrolór obce je voleným zástupcom.	Z	N	Starosta ako orgán obce má mať obdobné oprávnenie ako obecné zastupiteľstvo požadovať vykonanie kontroly hlavným kontrolórom. Rozpor bol odstránený. 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná