Author: Simoncicova Iveta
Last saved by: Cebulakova Monika
Company: MPSVR SR

Doložka vybraných vplyvov
1.	Základné údaje
Názov materiálu
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
Predkladateľ (a spolupredkladateľ)
minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Charakter predkladaného materiálu | ☐ | Materiál nelegislatívnej povahy
| ☒ | Materiál legislatívnej povahy
| ☐ | Transpozícia práva EÚ

Termín začiatku a ukončenia PPK

Začiatok: 2. 2. 2018
Koniec: 16. 2. 2018

Predpokladaný termín predloženia na MPK*

Začiatok: 28. 2. 2018
Koniec: 20. 3. 2018

Predpokladaný termín predloženia na Rokovanie vlády SR* | 17. 5. 2018
2.	Definovanie problému

A) V súčasnom právnom stave existujú možnosti odvodovej optimalizácie pre subjekty platiace poistné do Sociálnej poisťovne. V praxi dochádza zo strany niektorých zamestnancov a zamestnávateľov  k optimalizácii platenia poistného na starobné poistenie, invalidné poistenie, nemocenské poistenie, poistenie v nezamestnanosti, garančného poistenia a do rezervného fondu solidarity prostredníctvom vykazovania vysokých odmien v jednom mesiaci. Takýmto spôsobom dochádza k prekročeniu maximálneho mesačného vymeriavacieho základu, kedy sa už poistné na povinné starobné poistenie, povinné invalidné poistenie, povinné nemocenské poistenie, povinné poistenie v nezamestnanosti a do rezervného fondu solidarity neplatí.

B) Nejednoznačnosť výkladu zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov  v súvislosti so súbežným poberaním dávky materské u otca aj matky.

3.	Ciele a výsledný stav

A) Cieľom ročného zúčtovania v sociálnom poistení je zaviesť efektívny nástroj na obmedzenie odvodovej optimalizácie subjektov, vďaka čomu sa dosiahne spravodlivejšie odvodové zaťaženie práce. V zmysle návrhu poistné na povinné nemocenské poistenie, povinné dôchodkové poistenie, povinné príspevky na starobné dôchodkové sporenie, poistné na povinné poistenie v nezamestnanosti a do rezervného fondu solidarity budú platené a odvádzané preddavkovo a prebehne nad nimi ročné zúčtovanie. Na garančné poistenie sa bude vzťahovať maximálny ročný vymeriavací základ (bez možnosti uplatnenia alikvotného), avšak neprebehne nad nim ročné zúčtovanie. Samostatne zárobkovo činným osôb (ďalej len „SZČO“) zostáva zachovaný súčasný model vzniku a zániku povinného nemocenského poistenia a povinného dôchodkového poistenia, budú však platiť preddavky na poistnom, ktoré budú zúčtované na základe príjmov vykázaných v daňovom priznaní za obdobie, za ktoré platila preddavky na poistnom.

B)  Spresniť text zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, ktorý súvisí so súbežným poberaním dávky materské u otca aj matky a to tak, aby nevznikali pochybnosti o možnosti súbežného poberania dávky materské u otca aj matky, kedy si každý z poistencov uplatňuje svoj nárok na iné dieťa.

4.	Dotknuté subjekty
Platitelia poistného na dôchodkové poistenie, nemocenské poistenie, garančné poistenie a poistenie v nezamestnanosti (zamestnávatelia, zamestnanci, SZČO, študenti) a osoby, ktoré budú mať záujem súbežne poberať dávku materské.
5.	Alternatívne riešenia

A) Navrhuje sa zavedenie ročného zúčtovania v sociálnom poistení. V rámci zasadnutí Projektového tímu UNITAS k zavedeniu ročného zúčtovania v sociálnom poistení  bolo uskutočnených množstvo diskusií, v rámci ktorých sa posudzovalo široké spektrum alternatívnych riešení. Jedným z hlavných alternatívnych riešení bolo napríklad zavedenie jednej sadzby v sociálnom poistení v kombinácii s jednotným alebo diferencovaným osobným rozsahom pre platiteľov poistného a s alebo bez uplatnenia odvodovej odpočítateľnej položky.   Vzhľadom na požadovaný termín implementácie ročného zúčtovania v sociálnom poistení deklarovaný v Národnom programe reforiem na rok 2017 bolo rozhodnuté  o zavedení ročného zúčtovania do súčasného právneho stavu v oblasti sociálneho poistenia.   

B) Navrhuje sa  spresniť a zjednoznačniť text právnej úpravy v oblasti súbežného poberania dávky materské u otca aj matky. Žiadne alternatívne riešenie nebolo posudzované a ponechanie súčasného právneho stavu by spôsobovalo naďalej interpretačné problémy v súvislosti so súbežnými nárokmi otca a matky na materské.

6.	Vykonávacie predpisy
Predpokladá sa prijatie/zmena vykonávacích predpisov? | ☐  Áno | ☒  Nie
7.	Transpozícia práva EÚ
8.	Preskúmanie účelnosti**

* vyplniť iba v prípade, ak materiál nie je zahrnutý do Plánu práce vlády Slovenskej republiky alebo Plánu        legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. 
** nepovinné

9.	Vplyvy navrhovaného materiálu
Vplyvy na rozpočet verejnej správy | ☒ | Pozitívne | ☐ | Žiadne | ☒ | Negatívne
z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy | ☒ | Áno | ☐ | Nie | ☐ | Čiastočne
Vplyvy na podnikateľské prostredie | ☒ | Pozitívne | ☐ | Žiadne | ☒ | Negatívne
z toho vplyvy na MSP | ☒ | Pozitívne | ☐ | Žiadne | ☒ | Negatívne
Sociálne vplyvy | ☒ | Pozitívne | ☐ | Žiadne | ☒ | Negatívne
Vplyvy na životné prostredie | ☐ | Pozitívne | ☒ | Žiadne | ☐ | Negatívne
Vplyvy na informatizáciu | ☒ | Pozitívne | ☐ | Žiadne | ☐ | Negatívne
Vplyvy na služby verejnej správy pre občana, z toho | | | | | |
vplyvy služieb verejnej správy na občana | ☐ | Pozitívne | ☒ | Žiadne | ☐ | Negatívne
vplyvy na procesy služieb vo verejnej správe | ☐ | Pozitívne | ☒ | Žiadne | ☐ | Negatívne

10.	Poznámky

Vplyvy na rozpočet verejnej správy – v roku 2019 a 2020 sa predpokladá negatívny vplyv na rozpočet Sociálnej poisťovne z dôvodu zabezpečenia aktualizácie a úprav informačných systémov Sociálnej poisťovne potrebných na výkon ročného zúčtovania v sociálnom poistení. V nasledujúcom roku 2021 sa predpokladá pozitívny vplyv na rozpočet Sociálnej poisťovne, resp. rozpočet verejnej správy v porovnaní so súčasným právnym stavom. Na druhej strane sa predpokladá, že vplyvom zavedenia možnosti súbežného poberania materského, dôjde k nárastu výdavkov Sociálnej poisťovne v rokoch 2019 až 2021. 

Sociálne vplyvy – pozitívny sociálny vplyv možno vnímať v rámci súbežného poberania dávky materské, kde by už nemali vznikať interpretačné problémy súvisiace s podmienkami nároku. Na druhej strane možno očakávať negatívny dopad na príjmy vysokopríjmových zamestnancov, ktorých mesačný príjem presiahol v rámci kalendárneho roka aspoň v jednom mesiaci a najviac v 11 mesiacoch sedemnásobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve spred dvoch rokov z dôvodu zavedenia ročného zúčtovania (k predmetnému vplyvu dôjde v praxi až v roku 2021). Predpokladajú sa pozitívne vplyvy v rámci ročného zúčtovania SZČO, nakoľko môže u nich v niektorých prípadoch dôjsť k vyplateniu doplatku nemocenskej dávky, ktorý súvisí s nedoplatkom na poistnom u SZČO v ročnom zúčtovaní (k predmetnému vplyvu dôjde v praxi až v roku 2022). Pozitívny vplyv sa očakáva aj u študentov a dôchodcov pracujúcich na dohodu, ktorí si budú môcť douplatniť odvodovú odpočítateľnú položku (OOP) v rámci ročného zúčtovania a vznikne im preplatok na poistnom (predmetné opatrenie bude implementované v praxi až v roku 2022). 

Vplyvy na podnikateľské prostredie – očakáva sa negatívny vplyv na zamestnávateľov zamestnávajúcich vysokopríjmových zamestnancov vo vzťahu k Sociálnej poisťovni (k predmetnému vplyvu dôjde v praxi až v roku 2021). Pozitívne ovplyvnení budú zamestnávatelia študentov/dôchodcov na dohodu mimo pracovného pomeru, ktorí si budú môcť douplatniť OOP v rámci ročného zúčtovania, t. j. bude im vyplatený preplatok na poistnom (k predmetnému vplyvu dôjde v praxi až v roku 2022). Zároveň im vznikne nižšia administratívna záťaž v súvislosti s ich zamestnávaním a tiež skutočnosťou, že im bude Sociálna poisťovňa oznamovať nemožnosť uplatnenia odvodovej odpočítateľnej položky na základe registra vedeného Sociálnou poisťovňou (k predmetnému vplyvu dôjde v praxi až v roku 2021). Predpokladajú sa pozitívne aj negatívne vplyvy v rámci ročného zúčtovania SZČO, nakoľko môže u nich v niektorých prípadoch dôjsť k preplatku aj nedoplatku na poistnom (k predmetnému vplyvu dôjde v praxi až v roku 2022). 

Vplyvy na informatizáciu – v súvislosti so zavedením ročného zúčtovania v sociálnom poistení sa očakáva  aktualizácia a úprava  informačných systémov  Sociálnej poisťovne.

11.	Kontakt na spracovateľa

Ing. Slavomír Ďuriška 
email: slavomir.duriska@employment.gov.sk
tel.: 02 / 2046 1909

12.	Zdroje

Rozpočet Sociálnej poisťovne na rok 2018 a rozpočtový výhľad na roky 2019 a 2020.
Rozpočet verejnej správy na roky 2018 až 2020.

Makroekonomická prognóza IFP z februára 2018. 
http://www.finance.gov.sk/Default.aspx?CatID=11680

Štatistické údaje zo Sociálnej poisťovne. 
Štatistický úrad SR - Úplné náklady práce v SR v roku 2016.

13.	Stanovisko Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov z PPK

stanovisko komisie 

(predbežné pripomienkové konanie)

k návrhu

zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

I. Úvod: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky dňa 2.februára 2018 predložilo Stálej pracovnej komisii na posudzovanie vybraných vplyvov (ďalej len „Komisia“) na predbežné pripomienkové konanie materiál „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“. Materiál predpokladá pozitívno-negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, ktoré sú rozpočtovo zabezpečené; pozitívno-negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie, vrátane pozitívno-negatívnych vplyvov na malé a stredné podniky; pozitívno-negatívne sociálne vplyvy a pozitívne vplyvy na informatizáciu.
	
II. Pripomienky a návrhy zmien: Komisia uplatňuje k materiálu nasledovné pripomienky a odporúčania:

K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy
V analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy je kvantifikovaný vplyv na príjmy a výdavky rozpočtu verejnej správy v súvislosti so zavedením ročného zúčtovania v sociálnom poistení a súbežným poberaním dávky materského u otca a matky. Rozpočtovo nekrytý vplyv predkladateľ uvádza nulový.  

Z časti 2.1.1. Financovanie návrhu vyplýva, že predpokladané zvýšené výdavky Sociálnej poisťovne v roku 2018 v sume 15,4 mil. eur súvisiace s aktualizáciou a úpravou informačných systémov Sociálnej poisťovne a zvýšením počtu zamestnancov z dôvodu zavedenia ročného zúčtovania budú vykryté navýšením výdavkov správneho fondu Sociálnej poisťovne v danom roku. Uvedené konštatovanie berieme na vedomie.

Zároveň v súvislosti s negatívnymi vplyvmi na rozpočet verejnej správy v rokoch 2019 až 2021 žiadame v časti 2.1.1. analýzy uviesť, že negatívne vplyvy na rozpočet budú riešené v rámci návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2019 až 2021.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – tabuľka č. 1 bola zosúladená s časťou 2.1.1, kde boli realizované zmeny v súlade s pripomienkou. 

V tabuľke č. 1 sa uvádza výpadok príjmov štátneho rozpočtu (kapitola VPS) v rokoch 2019 až 2021, ktorý je v rovnakých sumách uvedený v tejto tabuľke v časti Financovanie zabezpečené v rozpočte. Nie je nám jasné z akých zdrojov predkladateľ predpokladá krytie výpadku týchto príjmov. Obdobne je tomu aj pri verejnom zdravotnom poistení. Predmetné žiadame upraviť, resp. objasniť.  

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – tabuľka č. 1 bola zosúladená s časťou 2.1.1, kde boli realizované zmeny v súlade s pripomienkou. 

V tabuľke č. 1 sa vo Financovaní zabezpečenom v rozpočte uvádza Sociálna poisťovňa v rokoch 2019 až 2021 s mínusovými hodnotami, čo je spôsobené tým, že do tohto výpočtu boli zahrnuté aj príjmy Sociálnej poisťovne. Vo Financovaní zabezpečenom v rozpočte žiadame uvádzať iba výdavky rozpočtu Sociálnej poisťovne v príslušných rokoch, aby bolo zrejmé, že negatívny vplyv na výdavky je v plnej miere krytý v rámci rozpočtu Sociálnej poisťovne.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – tabuľka č. 1 bola zosúladená s časťou 2.1.1, kde boli realizované zmeny v súlade s pripomienkou.  

V tabuľke č. 1 predkladateľ v riadku „Vplyv na mzdové výdavky“ uvádza „osobné výdavky“, čo nie je v súlade s kvantifikáciou mzdových výdavkov uvádzanou v tabuľkách č. 4B, 4C a 5. Uvedené je potrebné zosúladiť.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – tabuľka č. 1 bola zmenená v súlade s pripomienkou a zosúladená s tabuľkami č. 4 a 5.  

Zároveň upozorňujeme, že priemerný mzdový výdavkov uvádzaný v tabuľke č. 5 zodpovedá pri uvedenom počte zamestnancov 307 v rokoch 2019 až 2020 úrovni 833,77 eur v roku 2019, 875,36 eur v roku 2020 
a 891,79 eur v roku 2021. 

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – tabuľka č. 5 bola zmenená v súlade s pripomienkou.  

V analýze vplyvov predkladateľ uvádza, že návrh bude mať negatívny vplyv na výšku výnosu dane z príjmov fyzických osôb, ktorá predstavuje 100 % príjem územnej samosprávy, pričom nepopisuje spôsob krytia uvedeného negatívneho vplyvu. Zároveň predkladateľ nesprávne zaradil tento výpadok príjmu územnej samosprávy ako rozpočtovo krytý v tabuľke č. 1 v časti Financovanie zabezpečené v rozpočte. Žiadame doplniť spôsob krytia a opraviť príslušnú časť analýzy.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – tabuľka č. 1 bola zosúladená s časťou 2.1.1, kde boli realizované zmeny v súlade s pripomienkou.  
 
V analýze vplyvov v časti 2.2.4.1 Kvantifikácia príjmov žiadame uviesť prečo má zavedenie ročného zúčtovania vplyv na príjmy už v roku 2018 (pravdepodobne kvôli novým zamestnancom Sociálnej poisťovne, čo nepriamo uvádza analýza v ďalšom texte), napriek tomu, že účinnosť zákona sa predpokladá až 
1. 1. 2019.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – v texte bolo doplnené zdôvodnenie, ktoré súvisí s novoprijatými zamestnancami a zaslaným poistným do Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní.  

Žiadame doplniť predpoklady, ktoré boli použité v časti 2.2.4.1 Kvantifikácia príjmov (str. 4) na odhad osôb, ktorých vymeriavací základ prekročí 7- násobok priemernej mzdy. Koľko bolo takýchto osôb v minulosti (v roku 2016), či sa očakáva nejaký prírastok v roku 2019 ako aj v ďalších rokoch, na ktoré doložka vplyvov kvantifikuje dopady?

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – v texte boli doplnené podrobnosti k predpokladom. 

V rovnakej časti žiadame doplniť, aké predpoklady a východiská boli použité pri kvantifikácii vplyvu zavedenia ročného zúčtovania na príjmy jednotlivých typov poistenia na roky 2019 až 2021. 
a.	Aký rast miezd bol použitý pri skupine dotknutej ročným zúčtovaním (vysokopríjmové osoby, ktoré po zavedení ročného zúčtovania zaplatia na sociálnych odvodoch viac) a aký rast priemernej mzdy sa očakáva vzhľadom na výšku maximálneho ročného vymeriavacieho základu? Žiadame aktualizovať podľa prognózy makroekonomického výboru, ktorá bola zverejnená 2. februára 2018. 
b.	Ako bol zohľadnený druhý dôchodkový pilier, z čoho vychádzala kvantifikácia pri predpoklade podielu sporiteľov medzi dotknutými osobami? Bol použitý odhad (aký?) alebo sa vychádzalo z individuálnych údajov? Predpokladá sa nejaký prírastok sporiteľov v druhom dôchodkovom pilieri v dotknutej skupine osôb v ďalších rokoch?

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – v texte boli doplnené podrobnosti k predpokladom a použitým vstupným údajom. 

Žiadame doplniť informáciu o tom, ako bola kvantifikovaná potreba dodatočných zamestnancov SP z titulu zavedenia ročného zúčtovania v roku 2018 ako aj v nasledujúcich rokoch. Rovnako žiadame doplniť predpokladaný počet ročných zúčtovaní, ktoré bude musieť SP vykonať a zároveň bude ročné zúčtovanie mať vplyv na zaplatené odvody (35,4 tisíc vysokopríjmových + 103 tis. študentov a dôchodcov+ 74 tis. SZČO?). Koľko ročných zúčtovaní sa predpokladá na jedného nového zamestnanca SP? Budú títo noví zamestnanci potrební celoročne aj napriek tomu, že ročné zúčtovanie bude pravdepodobne sústredené do niekoľkých mesiacov roka (od mája do septembra/októbra)?

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – v texte boli doplnené podrobnosti k predpokladanému počtu zaslaných rozhodnutí o výsledku ročného zúčtovania a väzby na predpokladaný počet prijatých zamestnancov Sociálnou poisťovňou. 

Žiadame doplniť informácie o spôsobe výpočtu a predpokladoch použitých pri vyčíslení potreby dodatočných nákladov na energie, voda a komunikácie vo výške 3,35 mil. eur. Ide o náklady na poštovné? Rátalo sa aj s elektronickou komunikáciou? Ako bola zohľadnená skutočnosť, že elektronická schránka bude povinná pre všetky právnické osoby od mája 2018?

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – v texte boli doplnené podrobnosti ku kvantifikácii poštových nákladov.  

Do tabuľky „Prehľad príjmov v závislosti od legislatívnej úpravy“ na str. 4 navrhujeme doplniť do popisu posledných dvoch riadkov tabuľky, že ide o nových zamestnancov Sociálnej poisťovne.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – v tabuľke bolo doplnené spresnenie v súlade s pripomienkou.  

V časti 2.2.4.2 navrhujeme v prvej zátvorke slovo preplatky nahradiť slovom doplatky, pretože z pohľadu dávok ide o doplatenie už vyplatenej dávky na skutočnú výšku dávky po zohľadnení ročného zúčtovania. Na rovnakom mieste tiež navrhujeme nahradiť slovo nedoplatky slovom preplatky, pretože z pohľadu dávok predstavuje pozitívny rozdiel medzi vyplatenou dávkou a skutočnou dávkou po zohľadnení ročného zúčtovania. Veta je v aktuálnom znení napísaná nejasne.

Stanovisko MPSVR SR: 
Akceptované – text jednotlivých častí doložky bol upravený v súlade s pripomienkou.  

V časti o materskej dávke na str. 5 žiadame uviesť z čoho vychádza predpokladané zvyšovanie počtu osôb so súbežným poberaním dávky materské o 40 % v rokoch 2020 a ďalej. Vidíme významné riziko v tom, že počet otcov, ktorí požiadajú o súbežné poberanie môže byť podhodnotený. V prvom roku 2019 počet osôb poberajúcich súbežne dávku materské vychádza z počtu zamietnutých žiadostí, čo ale nemusí identifikovať, všetkých potenciálnych žiadateľov. Nakoľko vieme, že SP všetky tieto žiadosti v minulosti zamietala, dá sa predpokladať, že časť záujemcov o poberanie súbežnej dávky ani nežiadala. Odporúčame pri kvantifikácií zohľadniť počet párov s 2 a viac deťmi do troch rokov. 

Stanovisko MPSVR SR: 
Čiastočne akceptované – na bilaterálnom rokovaní s MF SR bolo podané vysvetlenie, že predpokladaný počet dotknutých osôb nepredstavuje počet zamietnutých žiadostí, ale nárast počtu poberateľov materského (mužov) o 10% v porovnaní s počtom z roku 2017. V súlade s uvedeným sa nám zvolený predpoklad javí ako realistický. Nad rámec uvedenej pripomienky bol v analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy v spolupráci s MF SR doplnený maximálny počet rodín, u ktorých môže dôjsť v eventuálnej rovine k poberaniu dávky materské súčasne u obidvoch rodičov.   

III. Záver: Stála pracovná komisia na posudzovanie vybraných vplyvov vyjadruje 

súhlasné stanovisko s návrhom na dopracovanie

s materiálom predloženým na predbežné pripomienkové konanie s odporúčaním na jeho dopracovanie podľa pripomienok v bode II.

IV. Poznámka: Predkladateľ zapracuje pripomienky a odporúčania na úpravu uvedené v bode II a uvedie stanovisko Komisie do doložky vybraných vplyvov spolu s vyhodnotením pripomienok.

Ing. Rastislav Chovanec, PhD.
predseda Komisie