Author: Simoncicova Iveta
Last saved by: Cebulakova Monika
Company: MPSVR SR

Analýza sociálnych vplyvov
Vplyvy na hospodárenie domácností, prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám, sociálnu inklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť

4.1 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na hospodárenie domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.

Vedie návrh k zvýšeniu alebo zníženiu príjmov alebo výdavkov domácností? 
Ktoré skupiny domácností/obyvateľstva sú takto ovplyvnené a akým spôsobom? 
Sú medzi potenciálne ovplyvnenými skupinami skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia?

Popíšte pozitívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:

Pozitívny vplyv sa predpokladá na osoby, ktoré majú záujem o súbežné poberanie dávky materské.
Rovnako pozitívny sociálny vplyv môžeme očakávať aj v prípade študentov vykonávajúcich dohodu o brigádnickej práci študenta a dôchodcov pracujúcich na dohodu, ktorí si uplatnia odvodovú úľavu na dôchodkové poistenie (predmetné opatrenie bude implementované do praxe v roku 2022). Zavedenie ročného zúčtovania v sociálnom poistení bude mať z dôvodu zúčtovania preddavkov u samostatne zárobkovo činných osôb (SZČO)  vplyv na už vyplatené nemocenské dávky – budú sa zasielať  doplatky na nemocenských dávkach (nastane v prípade ak vymeriavací základ použitý pri zúčtovaní bude vyšší ako preddavkový vymeriavací základ - predmetné opatrenie bude implementované do praxe v roku 2022).

Špecifikujte pozitívne ovplyvnené skupiny:

Navrhovanou právnou úpravou budú pozitívne ovplyvnené osoby so záujmom o súbežné poberanie dávky materské. Počet osôb, ktoré  budú mať záujem o súbežné poberanie dávka materské sa odhaduje v roku 2019 na úrovni cca 600 osôb. V rokoch 2020 a 2021 predpokladáme zvyšovanie počtu osôb so súbežným poberaním dávky materské o 40 %.   

Rovnako budú uvedenou právnou úpravou pozitívne ovplyvnené osoby vykonávajúce dohodu o brigádnickej práci študenta a dôchodcovia pracujúci na dohodu. Počet osôb vykonávajúcich brigádnickú prácu študenta a dôchodcov pracujúcich na dohodu, u ktorých sa predpokladá, že budú pozitívne ovplyvnení zmenou zákona sa predpokladá na úrovni cca 105 tisíc v roku 2022.

Právnou úpravou budú pozitívne ovplyvnené aj SZČO, ktorým sa zašle doplatok na vyplatenej dávke nemocenského poistenia v súvislosti s ročným zúčtovaním. Počet dotknutých SZČO sa predpokladá na úrovni cca 7,0 tisíc v roku 2022.

Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov: | Negatívny vplyv právnej úpravy sa predpokladá u osôb, ktorých mesačný príjem presiahol v rámci kalendárneho roka aspoň v jednom mesiaci a najviac v 11 mesiacoch sedemnásobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve spred dvoch rokov.
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny: | Počet negatívne ovplyvnených osôb, u ktorých mesačný príjem presiahol aspoň v jednom mesiaci a najviac v 11 mesiacoch 7-násobok priemernej mzdy spred dvoch rokov sa predpokladá na úrovni cca 35,4 tisíc.
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv: | Návrh zákona nemá výrazne pozitívnejší a rovnako ani výrazne negatívnejší vplyv na skupiny osôb v riziku chudoby alebo sociálnom vylúčení.

Kvantifikujte rast alebo pokles príjmov/výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom.
V prípade vyššieho počtu ovplyvnených skupín doplňte do tabuľky ďalšie riadky.
V prípade, ak neuvádzate kvantifikáciu, uveďte dôvod.

Ovplyvnená skupina č. 1: Osoby, ktorých mesačný príjem presiahol v rámci kalendárneho roka aspoň v jednom mesiaci a najviac v 11 mesiacoch sedemnásobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve z pred dvoch rokov.
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Návrh zákona nemá pozitívny vplyv na uvedenú skupinu poberateľov.
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Uvedeným  návrhom zákona sa predpokladá zníženie čistých príjmov dotknutej skupiny osôb v priemere o cca 510 eur ročne, čo znamená pokles o približne 1,3 %.
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov): | Počet dotknutých osôb sa odhaduje v roku 2021 na úrovni približne 35,4 tisíc.
Ovplyvnená skupina č. 2: Osoby vykonávajúce dohodu o brigádnickej práci študenta a dôchodcovia pracujúci na dohodu, ktorí si uplatnia odvodovú úľavu na dôchodkové poistenie.
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Priemerné ročné zvýšenie príjmov pre osoby vykonávajúce brigádnickú prácu študenta a dôchodcov pracujúcich na dohodu, ktorých sa pozitívne dotkne právna úprava sa odhaduje v roku 2022 na úrovni 20,4 eura.
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Návrh zákona nemá negatívny vplyv na uvedenú skupinu dotknutých fyzických osôb.
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov): | Predpokladá sa, že predmetnou zmenou bude v roku 2022 pozitívne ovplyvnených cca 57,7 tisíc osôb vykonávajúcich brigádnickú prácu študenta a približne 47,4 tis. dôchodcov pracujúcich na dohodu, čo predstavuje približne 35,5 % z celkového počtu osôb vykonávajúcich brigádnickú prácu študenta a dôchodcov pracujúcich na dohodu.
Ovplyvnená skupina č. 3: Osoby s nárokom na súbežné poberanie dávky materské
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Pozitívny vplyv v súvislosti so súbežným poberaním dávky materské  bude spočívať predovšetkým vo vzniku nároku na dávku materské. Predpokladá sa, že priemerná mesačná suma materského bude v roku 2019 u dotknutých osôb predstavovať 727,1 eura; 762,0 eura v roku 2020 a 801,7 eura v roku 2021.
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Návrh zákona nemá negatívny vplyv na uvedenú skupinu dotknutých fyzických osôb.
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov): | Počet osôb so súbežným nárokom na dávku materské sa v roku 2019 odhaduje na úrovni približne 600 osôb ročne, pričom v rokoch 2020 a 2021 predpokladáme zvyšovanie počtu osôb so súbežným poberaním dávky materské o 40 %.
V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky vyššie špecifikovaných domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. mieru rizika chudoby, podiel rastu/poklesu výdavkov na celkových výdavkoch/príjme): |
Ovplyvnená skupina č. 4: Vyplatenie preplatku nemocenskej dávky u SZČO v súvislosti s ročným zúčtovaním
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Priemerný doplatok na jedného dotknutého SZČO na nemocenskom/materskom sa predpokladá na úrovni cca  165 eur v roku 2022.
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: | Návrh zákona nemá negatívny vplyv na uvedenú skupinu dotknutých fyzických osôb.
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov): | Počet SZČO, ktorým bude vyplatený preplatok na nemocenskej dávke sa v roku 2022 odhaduje na úrovni približne 7 tisíc.
V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky vyššie špecifikovaných domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. mieru rizika chudoby, podiel rastu/poklesu výdavkov na celkových výdavkoch/príjme): |

4.2 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva a vplyv na sociálnu inklúziu.

Má návrh vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám? 
Špecifikujete ovplyvnené skupiny obyvateľstva a charakter zmeny v prístupnosti s ohľadom na dostupnosť finančnú, geografickú, kvalitu, organizovanie a pod. Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.

Rozumie sa najmä na prístup k:
•	sociálnej ochrane, sociálno-právnej ochrane, sociálnym službám (vrátane služieb starostlivosti o deti, starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím), 
•	kvalitnej práci, ochrane zdravia, dôstojnosti a bezpečnosti pri práci pre zamestnancov a existujúcim zamestnaneckým právam,
•	pomoci pri úhrade výdavkov súvisiacich so zdravotným postihnutím, 
•	zamestnaniu, na trh práce (napr. uľahčenie zosúladenia rodinných a pracovných povinností, služby zamestnanosti), k školeniam, odbornému vzdelávaniu a príprave na trh práce,
•	zdravotnej starostlivosti vrátane cenovo dostupných pomôcok pre občanov so zdravotným postihnutím, 
•	k formálnemu i neformálnemu vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu, 
•	bývaniu a súvisiacim základným komunálnym službám,
•	doprave,
•	ďalším službám najmä službám všeobecného záujmu a tovarom,
•	spravodlivosti, právnej ochrane, právnym službám,
•	informáciám
•	k iným právam (napr. politickým).

Predkladaná novela zlepšuje prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám, a to najmä:

•	Prístup k súbežnému poberaniu dávky materské, kedy si nárok na dávku v rovnakom čase uplatňuje otec aj matka – každý z rodičov na iné dieťa.

Má návrh významný vplyv na niektorú zo zraniteľných skupín obyvateľstva alebo skupín v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia? 
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv na ne. Je tento vplyv väčší ako vplyv na iné skupiny či subjekty? Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.

Zraniteľné skupiny alebo skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia sú napr.:
•	domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25% domácností s najnižším príjmom),
•	nezamestnaní, najmä dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní a nezamestnaní nad 50 rokov,
•	deti (0 – 17),
•	mladí ľudia (18 – 25 rokov),
•	starší ľudia, napr. ľudia vo veku nad 65 rokov alebo dôchodcovia,
•	ľudia so zdravotným postihnutím,
•	marginalizované rómske komunity 
•	domácnosti s 3 a viac deťmi,
•	jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
•	príslušníci tretích krajín, azylanti, žiadatelia o azyl,
•	iné zraniteľné skupiny, ako sú napr. bezdomovci, ľudia opúšťajúci detské domovy alebo iné inštitucionálne zariadenia

4.3 Identifikujte a popíšte vplyv na rovnosť príležitostí.
Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na rodovú rovnosť.

Dodržuje návrh povinnosť rovnakého zaobchádzania so skupinami alebo jednotlivcami na základe pohlavia, rasy, etnicity, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia veku a sexuálnej orientácie? Mohol by viesť k nepriamej diskriminácii niektorých skupín obyvateľstva? Podporuje návrh rovnosť príležitostí?

Návrh zákona dodržiava povinnosť rovnakého zaobchádzania so skupinami alebo jednotlivcami na základe pohlavia, rasy, etnicity, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia a sexuálnej orientácie. Návrh zákona nemá vplyv na rovnosť príležitostí.

Môže mať návrh odlišný vplyv na ženy a mužov? Podporuje návrh rovnosť medzi ženami a mužmi alebo naopak bude viesť k zväčšovaniu rodových nerovností? Popíšte vplyvy.

Pri identifikovaní rodových vplyvov treba vziať do úvahy existujúce rozdiely medzi mužmi a ženami, ktoré sú relevantné k danej politike. Podpora rodovej rovnosti spočíva v odstraňovaní obmedzení a bariér pre plnohodnotnú účasť na ekonomickom, politickom a sociálnom živote spoločnosti, ktoré súvisia s rodovými rolami či pohlavím. Hlavné oblasti podpory rodovej rovnosti:
•	podpora vyrovnávania ekonomickej nezávislosti, 
•	zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života, 
•	podpora rovnej participácie na rozhodovaní, 
•	boj proti rodovo podmienenému násiliu a obchodovaniu s ľuďmi, 
•	eliminácia rodových stereotypov.

Bez vplyvu.

4.4 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na zamestnanosť a na trh práce.
V prípade kladnej odpovede pripojte odôvodnenie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu sociálnych vplyvov.

Uľahčuje návrh vznik nových pracovných miest? Ak áno, ako? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, pre aké skupiny zamestnancov, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. | Návrh zákona nemá vplyv na vznik nových pracovných miest.
Vedie návrh k zániku pracovných miest? Ak áno, ako a akých? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. Identifikujte možné dôsledky, skupiny zamestnancov, ktoré budú viac ovplyvnené a rozsah vplyvu. | Návrh zákona nemá vplyv na zánik pracovných miest.
Ovplyvňuje návrh dopyt po práci? Ak áno, ako?
Dopyt po práci závisí na jednej strane na produkcii tovarov a služieb v ekonomike a na druhej strane na cene práce. | Bez vplyvu.
Má návrh dosah na fungovanie trhu práce? Ak áno, aký?
Týka sa makroekonomických dosahov ako je napr. participácia na trhu práce, dlhodobá nezamestnanosť, regionálne rozdiely v mierach zamestnanosti. Ponuka práce môže byť ovplyvnená rôznymi premennými napr. úrovňou miezd, inštitucionálnym nastavením (napr.  zosúladenie pracovného a súkromného života alebo uľahčovanie rôznych foriem mobility). | Bez vplyvu.
Má návrh špecifické negatívne dôsledky pre isté skupiny profesií, skupín zamestnancov či živnostníkov? Ak áno, aké a pre ktoré skupiny?
Návrh môže ohrozovať napr. pracovníkov istých profesií favorizovaním špecifických aktivít či technológií. | Návrh zákona nemá negatívne dôsledky pre žiadne skupiny profesií.
Ovplyvňuje návrh špecifické vekové skupiny zamestnancov? Ak áno, aké? Akým spôsobom?
Identifikujte, či návrh môže ovplyvniť rozhodnutia zamestnancov alebo zamestnávateľov a môže byť zdrojom neskoršieho vstupu na trh práce alebo predčasného odchodu z trhu práce jednotlivcov.“ | Návrh zákona nemá vplyv na špecifické vekové skupiny zamestnancov.