Predkladacia správa

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky materiál s názvom ,,Návrh na ratifikáciu Dodatkového protokolu k Dohovoru Rady Európy o predchádzaní terorizmu“. Materiál sa predkladá na základe úlohy v bode C.2. uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 298 zo dňa 17. augusta 2016 k materiálu „Návrh na podpis Dodatkového protokolu k Dohovoru Rady Európy o predchádzaní terorizmu“, ktorým vláda Slovenskej republiky uložila ministrovi spravodlivosti Slovenskej republiky po vykonaní právnej analýzy a po prijatí potrebných legislatívnych opatrení zabezpečujúcich vykonávanie dodatkového protokolu, predložiť na rokovanie vlády návrh na ratifikáciu dodatkového protokolu. Predmetná úloha C.2. bola v citovanom uznesení pôvodne termínovaná ku dňu 31. decembra 2016, pričom prostredníctvom listu predsedu vlády Slovenskej republiky č. 11253/2017/KVP, 11347/2017/KVP zo dňa 18. januára 2017 bol zo strany predsedu vlády Slovenskej republiky udelený súhlas s posunutím termínu vykonania citovanej úlohy ku dňu 31. decembra 2018. 

 	Dodatkový protokol k Dohovoru Rady Európy o predchádzaní terorizmu (ďalej len „dodatkový protokol“) bol prijatý  na 125. zasadnutí Výboru ministrov v Bruseli (Belgicko) dňa  19. mája 2015.  Dodatkový protokol bol otvorený na podpis dňa 22. októbra 2015 v Rige (Lotyšsko) a podpísalo ho doposiaľ dvadsaťšesť členských štátov Európskej únie, vrátane Slovenskej republiky a samotná Európska únia zastúpená Európskou komisiou v zmysle Rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1914 z 18. septembra 2015 o podpise Dodatkového protokolu k Dohovoru Rady Európy o predchádzaní terorizmu v mene Európskej únie. Dodatkový protokol bol doteraz ratifikovaný dvanástimi štátmi..
 
Dodatkový protokol bol vypracovaný Výborom expertov Rady Európy pre terorizmus (CODEXTER) v reakcii na Rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2178 (2014) z 24. septembra 2014, ktorá reaguje na novodobý fenomén tzv. cudzích bojovníkov, t. j. osôb, ktoré odchádzajú do konfliktných oblastí za účelom páchania teroristických trestných činoch, resp. účasti v ozbrojených konfliktoch. Dodatkový protokol je záväzným právnym dokumentom Rady Európy, ktorý má za cieľ doplniť Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu (ozn. č. 186/2007 Z. z.) o ustanovenia týkajúce sa trestnosti viacerých činov, ktoré súvisia s fenoménom cudzích bojovníkov a páchaním teroristických trestných činov.  
 
Slovenská republika podpisom dodatkového protokolu dňa 14. septembra 2016 vyjadrila svoju plnú podporu jeho cieľom. Dodatkový protokol podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu, pričom nadobudol platnosť v prvý deň mesiaca nasledujúceho po uplynutí obdobia troch mesiacov odo dňa, keď šesť signatárov vrátane najmenej štyroch členských štátov Rady Európy, vyjadrilo súhlas byť viazaní dodatkovým protokolom.
 
Predmetný dodatkový protokol je medzinárodnou zmluvou podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, na vykonanie ktorej je potrebný zákon, najmä Trestný zákon a Trestný poriadok. Po podpise bude dodatkový protokol predložený na vyslovenie súhlasu Národnej rade Slovenskej republiky a následne prezidentovi Slovenskej republiky na ratifikáciu. Dodatkový protokol bude po ratifikácii vyhlásený spôsobom ustanoveným zákonom. Za účelom implementácie dodatkového protokolu v Slovenskej republike boli prijaté legislatívne zmeny obsiahnuté v rámci zákona č. 161/2018 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, prostredníctvom ktorého sa zabezpečuje súlad právneho poriadku Slovenskej republiky s dodatkovým protokolom.
 
Dodatkový protokol je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a zákonmi a súčasne je v súlade s právom Európskej únie. 
          
          Materiál nezakladá vplyvy na verejné financie a sociálne vplyvy. Návrh zákona nebude mať vplyvy na podnikateľské prostredie, informatizáciu spoločnosti, ani vplyv na životné prostredie a na služby verejnej správy pre občana.

Materiál bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania a na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky sa predkladá bez rozporov.