TABUĽKA ZHODY

právneho predpisu s právom Európskej únie

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii	1. Návrh zákona o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a o správe zaisteného majetku a o zmene a doplnení niektorých zákonov
2. Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Z. z.
3. zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov 
4. zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov 
5. zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov
6. zákon č. 101/2010 Z. z. o preukazovaní pôvodu majetku
7. zákon č. 91/2016 Z. z. o trestnej zodpovednosti právnických osôb a o zmene a doplnení niektorých zákonov	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Článok
(Č, O,V,P)	Text		Číslo	Článok
(Č, O,V,P)	Text	Zhoda	Poznámky	
Č: 1
O: 1	Touto smernicou sa ustanovujú minimálne pravidlá pre zaisťovanie majetku na účely prípadnej následnej konfiškácie a pre konfiškáciu majetku v trestných veciach.	n.a.				n.a.		
Č: 1
O: 2	Touto smernicou nie sú dotknuté konania, ktoré môžu členské štáty použiť na konfiškáciu daného majetku.	n.a.				n.a.		
Č: 2
O: 1	Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
„príjmy“ sú akýkoľvek hospodársky prospech pochádzajúci priamo alebo nepriamo z trestnej činnosti; môžu pozostávať z majetku v akejkoľvek podobe a zahŕňajú všetky následné opätovné investície alebo premenu priamych príjmov a akýkoľvek majetkový prospech;	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 	§: 60
O: 1

§: 130
O: 1	Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Vecou sa na účely tohto zákona rozumejú
a) hnuteľná vec alebo nehnuteľná vec, byt alebo nebytový priestor, zviera, ak z jednotlivých ustanovení tohto zákona nevyplýva niečo iné, 
b) ovládateľná prírodná sila alebo energia,
c) cenný papier bez ohľadu na jeho podobu.
d) peňažné prostriedky na účte,
e) príjem z trestnej činnosti, ako aj zisky, úroky a iné úžitky z týchto príjmov,
f) listina, ktorá je podkladom uplatnenia si právneho nároku, alebo
g) majetkové právo alebo iná peniazmi oceniteľná hodnota.	Ú		
Č: 2
O: 2	„majetok“ je majetok akéhokoľvek druhu bez ohľadu na to, či je hmotný alebo nehmotný, hnuteľný alebo nehnuteľný, a právne listiny alebo nástroje, ktoré potvrdzujú vlastnícke alebo iné právo k tomuto majetku;	N	Návrh zákona (Čl. I)	§: 2
O: 1 	Majetkom sa na účely tohto zákona rozumejú veci podľa Občianskeho zákonníka, práva alebo iné majetkové hodnoty, najmä byty, nebytové priestory, peniaze v hotovosti alebo peniaze vedené na účte a peniazmi oceniteľné hodnoty okrem jadrového materiálu, rádioaktívneho odpadu, vyhoretého jadrového paliva a inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu.	Ú		
Č: 2
O: 3	„prostriedky“ sú akýkoľvek majetok, ktorý bol akýmkoľvek spôsobom, celkom alebo sčasti, použitý alebo určený na spáchanie trestného činu alebo trestných činov;	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 	§: 60
O: 1
P: a) a b)

§: 138
O: 1

O: 2	Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,

Vecou sa na účely tohto zákona rozumejú
a) hnuteľná vec alebo nehnuteľná vec, byt alebo nebytový priestor, zviera, ak z jednotlivých ustanovení tohto zákona nevyplýva niečo iné,
b) ovládateľná prírodná sila alebo energia,
c) cenný papier bez ohľadu na jeho podobu,
d) peňažné prostriedky na účte,
e) príjem z trestnej činnosti, ako aj zisky, úroky a iné úžitky z týchto príjmov,
f) listina, ktorá je podkladom uplatnenia si právneho nároku, alebo
g) majetkové právo alebo iná peniazmi oceniteľná hodnota.

Za vec sa považuje aj nehmotná informácia, dáta výpočtovej techniky alebo obrazový záznam na technickom nosiči.	Ú	Trestné kódex používajú pojem „prostriedky“ v inom význame ako smernica. Účel smernice, t.j. zaistenie a konfiškácia „prostriedkov“ sa v trestnom konaní zabezpečuje prostredníctvom inštitútu prepadnutia veci a zhabania veci.  	
Č: 2
O: 4	„konfiškácia“ je konečné odňatie majetku nariadené súdom v súvislosti s trestným činom;	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z. 	§: 32
P: e)

P: f)

§ 33
P: e)

P: f)

§: 59
O: 2

§: 60
O: 5

§: 83
O: 2

§: 83a
O: 6

§: 10
O: 1
P: b)

P: c)

O: 2 	Za spáchané trestné činy môže súd uložiť páchateľovi, ktorý je fyzickou osobou, len
e) trest prepadnutia majetku,

f) trest prepadnutia veci,

Ochranné opatrenia sú:
e) zhabanie veci,

f) zhabanie časti majetku. 

Vlastníkom prepadnutého majetku sa stáva štát, ak súd nerozhodne inak na základe vyhlásenej medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná.

Vlastníkom prepadnutej veci sa stáva štát, ak súd nerozhodne inak na základe vyhlásenej medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná.

Vlastníkom zhabanej veci sa stáva štát, ak súd nerozhodne inak na základe vyhlásenej medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná.

Vlastníkom zhabanej časti majetku sa stáva štát, ak súd nerozhodne inak na základe vyhlásenej medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná.

Za spáchaný trestný čin podľa § 3 môže súd uložiť právnickej osobe tieto tresty:
b) trest prepadnutia majetku, 

c) trest prepadnutia veci

Za spáchaný trestný čin podľa § 3 a za podmienok podľa § 83a Trestného zákona môže súd uložiť právnickej osobe ochranné opatrenie zhabania časti majetku.	Ú	Normy trestného práva nepoužívajú pojem „konfiškácia“, resp. tento pojem nie je z historického hľadiska pojmom používaným v právnom poriadku. Tradične sa namiesto tohto pojmu v rámci trestania používajú pojmy „prepadnutie“ a „zhabanie“. Ich právny následok je však rovnaký ako v prípade konfiškácie, t.j. dochádza k zmene vlastníka veci, resp. majetku vo všeobecnosti, a teda vec (majetok) sa nútene odníma jeho pôvodnému vlastníkovi za podmienok ustanovených zákonom. 	
Č: 2
O: 5	„zaistenie“ je dočasný zákaz prevodu, zničenia alebo premeny majetku, nakladania s majetkom alebo presunu majetku, alebo dočasné prevzatie majetku do úschovy či prevzatie kontroly nad majetkom;	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z. 
	§: 98a
O: 4

§: 425
O: 1

§: 428
O: 2

§: 461
O: 2

§:461a
O: 2

§: 26
O: 1

O: 2
	Zaistenie majetku, vecí alebo iných majetkových hodnôt zaistených podľa tohto dielu môže trvať po nevyhnutný čas, v úhrne však najviac päť rokov.

Ak je obvinený stíhaný pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného treba očakávať uloženie trestu prepadnutia majetku, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor majetok obvineného zaistiť. Súd zaistí majetok obvineného vždy, ak uložil trest prepadnutia majetku rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení majetku obvineného sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89 a 91, § 94 až 96e a § 98a. Po vyhlásení konkurzu sa pri výkone trestu prepadnutia majetku postupuje podľa osobitného predpisu upravujúceho konkurzné konanie; prevzatím majetku správcom konkurznej podstaty zaistenie zaniká.
Ak je obvinený stíhaný pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného možno očakávať uloženie trestu prepadnutia veci, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor vec obvineného zaistiť. Pri zaistení sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu treba očakávať uloženie zhabania veci, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor vec zaistiť. Súd zaistí vec vždy, ak uložil zhabanie veci rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, §98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného treba očakávať uloženie zhabania časti majetku, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor časť majetku zaistiť. Súd zaistí časť majetku vždy, ak uložil zhabanie časti majetku rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a a § 425 ods. 2 a § 426 a 427. 

Ak zistené skutočnosti nasvedčujú, že obvinená právnická osoba je trestne zodpovedná za spáchaný trestný čin a z jej konania alebo ďalších konkrétnych skutočností vyplýva dôvodná obava, že bude pokračovať v trestnej činnosti, dokoná trestný čin, o ktorý sa pokúsila, vykoná trestný čin, ktorý pripravovala alebo ktorým hrozila, alebo sa zbaví majetku a ohrozí účel trestu, môže predseda senátu a v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora obvinenej právnickej osobe uložiť obmedzujúce alebo zaisťovacie opatrenia podľa odseku 2. O uložení obmedzujúceho alebo zaisťovacieho opatrenia sa rozhodne uznesením.

Obmedzujúcimi a zaisťovacími opatreniami sú najmä:
a) povinnosť zložiť peňažnú sumu alebo vec do úschovy na súde,
b) zákaz nakladať s určitými vecami alebo právami,
c) povinnosť niečo vykonať, niečoho sa zdržať alebo niečo znášať.	Ú	Platná úprava Trestného poriadku umožňuje zaistenie majetku z troch účelov: (i) zaistenie nároku poškodeného, (ii) zaistenie vecí určených na spáchanie trestného činu, na jeho spáchanie použitých alebo ktorého sú výnosom z trestnej činnosti, (iii) zaistenie na účely výkonu hroziacej trestnej sankcie. Zaistenie má dočasnú povahu, čo je zrejmé zo samotnej právnej úpravy, aj bez toho, aby to vyslovene konštatované. Z pohľadu smernice je určujúce zaistenie smerujúce ku konfiškácii. 	
Č: 2
O: 6	„trestný čin“ je čin, na ktorý sa vzťahuje ktorýkoľvek z aktov uvedených v článku 3.	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 			Ú	Pozri tabuľku zhody v časti čl. 3. 	
Č: 3
P: a)	Táto smernica sa vzťahuje na trestné činy, na ktoré sa vzťahujú:
dohovor o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie (12) vypracovaný na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „dohovor o boji proti korupcii úradníkov“);	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z. 	§: 330
O: 1

O: 2 

§: 58
O: 1

§: 3

	Kto ako zahraničný verejný činiteľ priamo alebo cez sprostredkovateľa pre seba alebo pre inú osobu prijme, žiada alebo dá si sľúbiť úplatok v súvislosti s výkonom úradných povinností alebo v súvislosti s výkonom jeho funkcie v úmysle, aby sa získala alebo zachovala neprimeraná výhoda, potrestá sa odňatím slobody na päť rokov až dvanásť rokov.

Odňatím slobody na desať rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 vo veľkom rozsahu.

Trest prepadnutia majetku môže súd uložiť vzhľadom na okolnosti spáchaného trestného činu a pomery páchateľa, ak páchateľa odsudzuje na trest odňatia slobody na doživotie alebo ak ho odsudzuje na nepodmienečný trest odňatia slobody za obzvlášť závažný zločin, ktorým páchateľ získal alebo sa snažil získať majetkový prospech veľkého rozsahu alebo ktorým spôsobil škodu veľkého rozsahu.

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... prijímanie úplatku podľa § 328 až 330,	Ú	Tabuľka zhody k čl. 3 odkazuje na právnu úpravu trestných činov uvedených v čl. 3 odkazom na konkrétne ustanovenia osobitnej časti Trestného zákona, kde je upravená príslušná skutková podstata trestného činu. Ďalej sa odkazuje na § 3 zákon o trestnej zodpovednosti právnických osôb s cieľom preukázať aj to, že ide o trestné činy aj právnických osôb tak ako to požadujú príslušné právne akty EÚ. Zároveň sa v tabuľke zhody odkazuje na ustanovenia Trestného zákona upravujúce podmienky ukladania majetkových trestných sankcií. Uvedené platí najmä vo vzťahu k trestu prepadnutia majetku a trestu prepadnutia veci.   	
Č: 3
P: b) 	rámcové rozhodnutie Rady 2000/383/SVV z 29. mája 2000 o zvýšenej ochrane pred falšovaním prostredníctvom pokút a ďalších trestných sankcií v súvislosti so zavádzaním eura (13);	N	Zákon č. 300/2005 Z. z

Zákon č. 91/2016 Z. z..	§: 270
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4 

§ 271
O: 1

§ 272
O: 3

§: 58
O: 2 

§: 60
O: 1 

§: 3 	Kto sebe alebo inému zadováži falšované, pozmenené alebo neoprávnene vyrobené peniaze alebo cenné papiere alebo kto také peniaze alebo cenné papiere prechováva, potrestá sa odňatím slobody na tri roky až osem rokov.

Kto falšuje, pozmení alebo neoprávnene vyrobí peniaze alebo cenné papiere alebo kto falšuje, pozmení alebo neoprávnene vyrobí peniaze alebo cenné papiere v úmysle dať ich ako pravé alebo ako peniaze alebo cenné papiere vyššej hodnoty, alebo kto falšované, pozmenené alebo neoprávnene vyrobené peniaze alebo cenné papiere dá ako pravé, potrestá sa odňatím slobody na sedem rokov až desať rokov.

Odňatím slobody na desať rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) závažnejším spôsobom konania, alebo
b) vo väčšom rozsahu.

Odňatím slobody na dvanásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) ako člen nebezpečného zoskupenia, alebo
b) vo veľkom rozsahu.

Kto dovezie, vyvezie, prepraví, prijme alebo získa falšované, pozmenené a neoprávnene vyrobené peniaze a cenné papiere s cieľom uviesť ich do obehu, potrestá sa odňatím slobody na sedem rokov až desať rokov.

Odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2 pri výkone svojho povolania.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu .... falšovania, pozmeňovania a neoprávnenej výroby peňazí a cenných papierov podľa § 270, trestného činu uvádzania falšovaných, pozmenených a neoprávnene vyrobených peňazí a cenných papierov podľa § 271 ods. 1, trestného činu výroby a držby falšovateľského náčinia podľa § 272 ods. 3,... a páchateľ nadobudol majetok aspoň v značnom rozsahu trestnou činnosťou alebo z príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti.

(1) Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... falšovanie, pozmeňovanie a neoprávnená výroba peňazí a cenných papierov podľa § 270, uvádzanie falšovaných, pozmenených a neoprávnene vyrobených peňazí a cenných papierov podľa § 271, výroba a držba falšovateľského náčinia podľa § 272,	Ú		
Č: 3
P: c)	rámcové rozhodnutie Rady 2001/413/SVV z 28. mája 2001 o boji proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov (14);	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.	§: 319
O: 1

O: 2

§: 60
O: 1 

 	Kto neoprávnene vyrobí, pozmení, napodobní, falšuje alebo si obstará platobný prostriedok alebo elektronické peniaze alebo inú platobnú kartu vrátane telefónnej karty alebo predmet spôsobilý plniť takú funkciu na účel použiť ho ako pravý alebo na taký účel ho prechováva, prepravuje, použije alebo poskytne inému, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.

Kto neoprávnene vyrobí, prechováva, obstará si alebo inak zadováži alebo poskytne inému nástroj, počítačový program alebo iný prostriedok špeciálne prispôsobený na spáchanie činu uvedeného v odseku 1, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky.

(1) Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).	Ú		
Č: 3
P: d)	rámcové rozhodnutie Rady 2001/500/SVV z 26. júna 2001 o praní špinavých peňazí, identifikácii, vyhľadávaní, zmrazení, zaistení a konfiškácií prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z. 	§: 233
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§: 234
O: 1

§: 58
O: 2 

§: 58
O: 3 

§: 3	Kto príjem alebo vec pochádzajúcu z trestnej činnosti, v úmysle zatajiť existenciu takého príjmu alebo veci, zakryť ich pôvod v trestnej činnosti, ich určenie či použitie na spáchanie trestného činu, zmariť ich zaistenie na účely trestného konania alebo ich prepadnutie alebo zhabanie,
a) prevedie na seba alebo iného, požičia, vypožičia, prevedie v banke alebo v pobočke zahraničnej banky, dovezie, prevezie, privezie, premiestni, prenajme alebo inak sebe alebo inému zadováži, alebo
b) drží, uschováva, ukrýva, užíva, spotrebuje, zničí, zmení alebo poškodí,
potrestá sa odňatím slobody na dva roky až päť rokov.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) z osobitného motívu, alebo
b) a získa ním pre seba alebo pre iného väčší prospech.

Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) ako verejný činiteľ,
b) a získa ním značný prospech, alebo
c) závažnejším spôsobom konania.

Odňatím slobody na dvanásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a získa ním pre seba alebo iného prospech veľkého rozsahu,
b) vo vzťahu k veciam pochádzajúcim z obchodu s omamnými, psychotropnými, jadrovými alebo vysokorizikovými chemickými látkami, zbraňami a ľuďmi alebo z iného obzvlášť závažného zločinu, alebo
c) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Kto neoznámi alebo neohlási, napriek tomu, že taká povinnosť mu vyplýva z jeho zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie,
a) skutočnosti nasvedčujúce tomu, že iný spáchal trestný čin legalizácie príjmu z trestnej činnosti podľa § 233, alebo
b) neobvyklú obchodnú operáciu,
potrestá sa odňatím slobody na dva roky až osem rokov.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu ... legalizácie príjmu z trestnej činnosti podľa § 233 ods. 1 alebo 2 alebo § 234 ... a páchateľ nadobudol majetok aspoň v značnom rozsahu trestnou činnosťou alebo z príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1 aj vtedy, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu ... legalizácie príjmu z trestnej činnosti podľa § 233 ods. 3 alebo 4...

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... legalizácia príjmu z trestnej činnosti podľa § 233 a 234	Ú		
Č: 3
P: e)	rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV z 13. júna 2002 o boji proti terorizmu	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č- 91/2016 Z. z. 
	§:140b

§: 58
O: 1

§: 58
O: 2

§: 58
O: 3 

§: 3	Trestné činy terorizmu sú trestný čin založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny podľa § 297, trestný čin teroru podľa § 313 a 314, trestný čin teroristického útoku podľa § 419, trestný čin niektorých foriem účasti na terorizme podľa § 419b, trestný čin financovania terorizmu podľa § 419c, trestný čin cestovania na účel terorizmu podľa § 419d a zločin spáchaný z osobitného motívu podľa § 140 písm. d).

Trest prepadnutia majetku môže súd uložiť vzhľadom na okolnosti spáchaného trestného činu a pomery páchateľa, ak páchateľa odsudzuje na trest odňatia slobody na doživotie alebo ak ho odsudzuje na nepodmienečný trest odňatia slobody za obzvlášť závažný zločin, ktorým páchateľ získal alebo sa snažil získať majetkový prospech veľkého rozsahu alebo ktorým spôsobil škodu veľkého rozsahu.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu ... teroru podľa § 313 alebo § 314, ... trestného činu teroristického útoku podľa § 419, trestného činu niektorých foriem účasti na terorizme podľa § 419b, trestného činu financovania terorizmu podľa § 419c alebo trestného činu cestovania na účel terorizmu podľa § 419d a páchateľ nadobudol majetok aspoň v značnom rozsahu trestnou činnosťou alebo z príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1 aj vtedy, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu ... založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny podľa § 297...

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... založenie, zosnovanie a podporovanie teroristickej skupiny podľa § 297, ... teroristický útok podľa § 419, niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419b, financovanie terorizmu podľa § 419c, cestovanie na účel terorizmu podľa § 419d,	Ú		
Č: 3
P: f)	rámcové rozhodnutie Rady 2003/568/SVV z 22. júla 2003 o boji proti korupcii v súkromnom sektore	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č- 91/2016 Z. z. 

	§: 328
O: 1

O: 2

O: 3

§. 332
O: 1

O: 2

O: 3

§: 333
O: 1

O: 2

O: 3

§: 334
O: 1

O: 2

§: 336
O: 1

O: 2

§: 58
O: 2

O: 3 

§: 60
O: 1

§: 3	Kto priamo alebo cez sprostredkovateľa pre seba alebo pre inú osobu prijme, žiada alebo si dá sľúbiť úplatok, aby konal alebo sa zdržal konania tak, že poruší svoje povinnosti vyplývajúce zo zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie, potrestá sa odňatím slobody na dva roky až päť rokov.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 závažnejším spôsobom konania.

Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 vo veľkom rozsahu.

Kto priamo alebo cez sprostredkovateľa sľúbi, ponúkne alebo poskytne úplatok inému, aby konal alebo sa zdržal konania tak, že poruší svoje povinnosti vyplývajúce zo zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie, alebo z tohto dôvodu priamo alebo cez sprostredkovateľa sľúbi, ponúkne alebo poskytne úplatok inej osobe, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky.

Odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 závažnejším spôsobom konania.

Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 vo veľkom rozsahu.

Kto inému v súvislosti s obstarávaním veci všeobecného záujmu priamo alebo cez sprostredkovateľa poskytne, ponúkne alebo sľúbi úplatok, alebo z tohto dôvodu poskytne, ponúkne alebo sľúbi úplatok inej osobe, potrestá sa odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Odňatím slobody na dva roky až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) závažnejším spôsobom konania, alebo
b) voči verejnému činiteľovi.

Odňatím slobody na päť rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 vo veľkom rozsahu.

Kto priamo alebo cez sprostredkovateľa zahraničnému verejnému činiteľovi alebo inej osobe poskytne, ponúkne alebo sľúbi úplatok v súvislosti s výkonom úradných povinností alebo v súvislosti s výkonom jeho funkcie zahraničného verejného činiteľa v úmysle, aby sa získala alebo zachovala neprimeraná výhoda, potrestá sa odňatím slobody na dva roky až päť rokov.

Odňatím slobody na päť rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 vo veľkom rozsahu.

Kto priamo alebo cez sprostredkovateľa pre seba alebo pre inú osobu prijme, žiada alebo dá si sľúbiť úplatok za to, že bude svojím vplyvom pôsobiť na výkon právomoci osoby uvedenej v § 328, 329 alebo 330, alebo za to, že tak už urobil, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky.

Kto priamo alebo cez sprostredkovateľa inému sľúbi, ponúkne alebo poskytne úplatok za to, že bude svojím vplyvom pôsobiť na výkon právomoci osoby uvedenej v § 332, 333 alebo 334, alebo za to, že tak už urobil, alebo z tohto dôvodu poskytne, ponúkne alebo sľúbi úplatok inej osobe, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie ... trestného činu prijímania úplatku podľa § 328 ods. 2 ...

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1 aj vtedy, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie ... , trestného činu prijímania úplatku podľa § 328 ods. 3 alebo § 329 ods. 3 alebo trestného činu podplácania podľa § 334 ods. 2

(1) Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... prijímanie úplatku podľa § 328 až 330, podplácanie podľa § 332 až 334, nepriama korupcia podľa § 336,	Ú		
Č: 3
P: g)	rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z. 	§: 172
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§: 173
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4 

§: 58
O: 1

§: 58
O: 3

§: 60
O: 1

§: 3	Kto neoprávnene
a) vyrobí,
b) dovezie, vyvezie, prevezie alebo dá prepraviť,
c) kúpi, predá, vymení, zadováži, alebo
d) prechováva po akúkoľvek dobu,
omamnú látku, psychotropnú látku, jed alebo prekurzor alebo kto takú činnosť sprostredkuje, potrestá sa odňatím slobody na tri roky až desať rokov.

Odňatím slobody na desať rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a už bol za taký čin odsúdený,
b) pre osobu, ktorá sa lieči z drogovej závislosti,
c) závažnejším spôsobom konania,
d) na chránenej osobe, alebo
e) vo väčšom rozsahu.

Odňatím slobody na pätnásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví alebo smrť,
b) voči osobe mladšej ako pätnásť rokov alebo prostredníctvom takej osoby, alebo
c) v značnom rozsahu.

Odňatím slobody na dvadsať rokov až dvadsaťpäť rokov alebo trestom odňatia slobody na doživotie sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví viacerým osobám alebo smrť viacerých osôb,
b) ako člen nebezpečného zoskupenia, alebo
c) vo veľkom rozsahu.

Kto vyrobí, sebe alebo inému zadováži alebo prechováva predmet určený na nedovolenú výrobu omamnej látky, psychotropnej látky, jedu a prekurzora, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak získa činom uvedeným v odseku 1 pre seba alebo iného väčší prospech.

Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak získa činom uvedeným v odseku 1 pre seba alebo iného značný prospech.

Odňatím slobody na desať rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak získa činom uvedeným v odseku 1 pre seba alebo iného prospech veľkého rozsahu.

Trest prepadnutia majetku môže súd uložiť vzhľadom na okolnosti spáchaného trestného činu a pomery páchateľa, ak páchateľa odsudzuje na trest odňatia slobody na doživotie alebo ak ho odsudzuje na nepodmienečný trest odňatia slobody za obzvlášť závažný zločin, ktorým páchateľ získal alebo sa snažil získať majetkový prospech veľkého rozsahu alebo ktorým spôsobil škodu veľkého rozsahu.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1 aj vtedy, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 172 ods. 3 alebo 4 alebo § 173 ods. 4, ...

(1) Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 172 a 173,	Ú		
Č: 3
P: h)	rámcové rozhodnutie Rady 2008/841/SVV z 24. októbra 2008 o boji proti organizovanému zločinu	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z.	§: 296

§: 58
O: 3

§: 3	Kto založí alebo zosnuje zločineckú skupinu, je jej členom, je pre ňu činný alebo ju podporuje, potrestá sa odňatím slobody na päť rokov až desať rokov.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1 aj vtedy, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu ... zosnovania a podporovania zločineckej skupiny podľa § 296, ...

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... zosnovanie a podporovanie zločineckej skupiny podľa § 296, 	Ú		
Č: 3
P: i)	smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z.	§: 179
O: 1 

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

§: 58
O: 2

§: 60
O: 1

§: 3	Kto s použitím podvodného konania, ľsti, obmedzovania osobnej slobody, únosu, násilia, hrozby násilia, hrozby inej ťažkej ujmy alebo iných foriem donucovania, prijatia alebo poskytnutia peňažného plnenia či iných výhod na dosiahnutie súhlasu osoby, na ktorú je iná osoba odkázaná, alebo zneužitia svojho postavenia alebo zneužitia bezbrannosti alebo inak zraniteľného postavenia zláka, prepraví, prechováva, odovzdá alebo prevezme iného, hoci aj s jeho súhlasom, na účel jeho prostitúcie alebo inej formy sexuálneho vykorisťovania vrátane pornografie, nútenej práce či nútenej služby vrátane žobrania, otroctva alebo praktík podobných otroctvu, nevoľníctva, núteného sobáša, zneužívania na páchanie trestnej činnosti, odoberania orgánov, tkanív či bunky alebo iných foriem vykorisťovania, potrestá sa odňatím slobody na štyri roky až desať rokov.

Rovnako ako v odseku 1 sa potrestá, kto zláka, prepraví, prechováva, odovzdá alebo prevezme dieťa, hoci aj s jeho súhlasom, na účel detskej prostitúcie alebo inej formy sexuálneho vykorisťovania vrátane detskej pornografie, nútenej práce či nútenej služby vrátane žobrania, otroctva alebo praktík podobných otroctvu, nevoľníctva, núteného sobáša, zneužívania na páchanie trestnej činnosti, nezákonnej adopcie, odoberania orgánov, tkanív či bunky alebo iných foriem vykorisťovania.

Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) a získa ním pre seba alebo pre iného väčší prospech,
b) a vydá takýmto činom iného do nebezpečenstva ťažkej ujmy na zdraví alebo smrti,
c) ako verejný činiteľ,
d) na chránenej osobe,
e) z osobitného motívu, alebo
f) závažnejším spôsobom konania.

Odňatím slobody na dvanásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) a získa ním pre seba alebo pre iného značný prospech,
b) a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví alebo smrť, alebo iný obzvlášť závažný následok, alebo
c) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Odňatím slobody na dvadsať rokov až dvadsaťpäť rokov alebo trestom odňatia slobody na doživotie sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) a získa ním pre seba alebo pre iného prospech veľkého rozsahu, alebo
b) a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví viacerým osobám alebo smrť viacerých osôb.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie trestného činu ... obchodovania s ľuďmi podľa § 179 ... a páchateľ nadobudol majetok aspoň v značnom rozsahu trestnou činnosťou alebo z príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti.

Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... obchodovanie s ľuďmi podľa § 179, 	Ú		
Č: 3
P: j)	smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z.
	§: 201
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§:201a

§:201b

§: 368
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§: 369
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§: 370
O: 1

O: 2

§: 58
O: 2

§: 60
O: 1

§: 3	Kto vykoná súlož s osobou mladšou ako pätnásť rokov alebo kto takú osobu iným spôsobom sexuálne zneužije, potrestá sa odňatím slobody na tri roky až desať rokov.

Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) závažnejším spôsobom konania,
b) na chránenej osobe, alebo
c) z osobitného motívu.

Odňatím slobody na dvanásť rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví.
Odňatím slobody na pätnásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním smrť, alebo
b) za krízovej situácie.

Kto prostredníctvom elektronickej komunikačnej služby navrhne dieťaťu mladšiemu ako pätnásť rokov osobné stretnutie v úmysle spáchať na ňom trestný čin sexuálneho zneužívania alebo trestný čin výroby detskej pornografie, pričom sám nie je dieťaťom, potrestá sa odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Kto zneužije dieťa mladšie ako pätnásť rokov v úmysle vyvolania sexuálneho uspokojenia jeho účasťou na sexuálnych aktivitách alebo sexuálnom zneužití, hoci sa na nich takéto dieťa nemusí priamo zúčastňovať, alebo kto umožní také jeho zneužitie, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.

Kto využije, získa, ponúkne alebo inak zneužije dieťa na výrobu detskej pornografie alebo detského pornografického predstavenia alebo umožní také jeho zneužitie, alebo sa inak podieľa na takejto výrobe, potrestá sa odňatím slobody na štyri roky až desať rokov.

Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) na dieťati mladšom ako dvanásť rokov,
b) závažnejším spôsobom konania, alebo
c) verejne.

Odňatím slobody na desať rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví alebo smrť, alebo
b) a získa ním značný prospech.

Odňatím slobody na dvanásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví viacerým osobám alebo smrť viacerých osôb,
b) a získa ním prospech veľkého rozsahu, alebo
c) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Kto rozmnožuje, prepravuje, zadovažuje, sprístupňuje alebo inak rozširuje detskú pornografiu, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) závažnejším spôsobom konania, alebo
b) verejne.

Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a získa ním značný prospech.

Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a získa ním prospech veľkého rozsahu.

Kto prechováva detskú pornografiu alebo kto koná v úmysle získať prístup k detskej pornografii prostredníctvom elektronickej komunikačnej služby, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.

Rovnako ako v odseku 1 sa potrestá, kto sa úmyselne zúčastní detského pornografického predstavenia.

Trest prepadnutia majetku súd uloží bez splnenia podmienok uvedených v odseku 1, ak odsudzuje páchateľa za spáchanie ... trestného činu trestného činu výroby detskej pornografie podľa § 368, trestného činu rozširovania detskej pornografie podľa § 369, ... a páchateľ nadobudol majetok aspoň v značnom rozsahu trestnou činnosťou alebo z príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti.

Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... sexuálne zneužívanie podľa § 201 až 202, ... výroba detskej pornografie podľa § 368, rozširovanie detskej pornografie podľa § 369, prechovávanie detskej pornografie a účasť na detskom pornografickom predstavení podľa § 370	Ú		
Č: 3
P: k) 	smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/40/EÚ z 12. augusta 2013 o útokoch na informačné systémy, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV

ako aj ďalšie právne nástroje, pokiaľ sa v nich výslovne stanovuje, že táto smernica sa vzťahuje na trestné činy v nich harmonizované.	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z.
	§: 247
O: 1

O: 2

O: 3

§:247a
O: 1

O: 2

O: 3

§:247b
O: 1

O: 2

O: 3

§:247c
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§:247d

O: 2

O: 3

§: 60
O: 1

§: 3	Kto prekoná bezpečnostné opatrenie, a tým získa neoprávnený prístup do počítačového systému alebo jeho časti, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.

Odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním značnú škodu.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním škodu veľkého rozsahu, alebo
b) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Kto obmedzí alebo preruší fungovanie počítačového systému alebo jeho časti
a) neoprávneným vkladaním, prenášaním, poškodením, vymazaním, zhoršením kvality, pozmenením, potlačením alebo zneprístupnením počítačových údajov, alebo
b) tým, že urobí neoprávnený zásah do technického alebo programového vybavenia počítača a získané informácie neoprávnene zničí, poškodí, vymaže, pozmení alebo zníži ich kvalitu,
potrestá sa odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním značnú škodu,
b) a spôsobí ním vážnu poruchu v činnosti štátneho orgánu, orgánu územnej samosprávy, súdu alebo iného orgánu verejnej moci,
c) tak, že zneužije osobné údaje iného s cieľom získať dôveru tretej strany.

Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním škodu veľkého rozsahu,
b) a spôsobí ním vážnu poruchu v kritickej infraštruktúre, alebo
c) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Kto úmyselne poškodí, vymaže, pozmení, potlačí alebo zneprístupní počítačové údaje alebo zhorší ich kvalitu v rámci počítačového systému alebo jeho časti, potrestá sa odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním značnú škodu,
b) a spôsobí ním vážnu poruchu v činnosti štátneho orgánu, orgánu územnej samosprávy, súdu alebo iného orgánu verejnej moci,
c) tak, že zneužije osobné údaje iného s cieľom získať dôveru tretej strany.

Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním škodu veľkého rozsahu,
b) a spôsobí ním vážnu poruchu v kritickej infraštruktúre, alebo
c) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Kto neoprávnene zachytáva počítačové údaje prostredníctvom technických prostriedkov neverejných prenosov počítačových údajov do počítačového systému, z neho alebo v jeho rámci vrátane elektromagnetických emisií z počítačového systému, ktorý obsahuje takéto počítačové údaje, potrestá sa odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Kto ako zamestnanec poskytovateľa elektronickej komunikačnej služby spácha čin uvedený v odseku 1 alebo inému úmyselne umožní spáchať taký čin, alebo pozmení alebo potlačí správu podanú prostredníctvom elektronickej komunikačnej služby, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.

Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) z osobitného motívu,
b) závažnejším spôsobom konania, alebo
c) spôsobí ním značnú škodu.

Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2
a) a spôsobí ním škodu veľkého rozsahu, alebo
b) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Kto v úmysle spáchať trestný čin neoprávneného prístupu do počítačového systému podľa § 247, neoprávneného zásahu do počítačového systému podľa § 247a, neoprávneného zásahu do počítačového údaja podľa § 247b alebo neoprávneného zachytávania počítačových údajov podľa § 247c vyrobí, dovezie, obstará, kúpi, predá, vymení, uvedie do obehu alebo akokoľvek sprístupní
a) zariadenie vrátane počítačového programu vytvorené na neoprávnený prístup do počítačového systému alebo jeho časti, alebo
b) počítačové heslo, prístupový kód alebo podobné údaje umožňujúce prístup do počítačového systému alebo jeho časti,
potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.

Odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním značnú škodu.

Odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
a) a spôsobí ním škodu veľkého rozsahu, alebo
b) ako člen nebezpečného zoskupenia.

Súd uloží trest prepadnutia veci,
a) ktorá bola použitá na spáchanie trestného činu,
b) ktorá bola určená na spáchanie trestného činu,
c) ktorú páchateľ získal trestným činom alebo ako odmenu zaň alebo
d) ktorú páchateľ nadobudol za vec uvedenú v písmene c).

Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to ... neoprávnený prístup do počítačového systému podľa § 247, neoprávnený zásah do počítačového systému podľa § 247a, neoprávnený zásah do počítačového údaja podľa § 247b, neoprávnené zachytávanie počítačových údajov podľa § 247c, výroba a držba prístupového zariadenia, hesla do počítačového systému alebo iných údajov podľa § 247d,	Ú		
Č: 4
O: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktoré umožnia úplnú alebo čiastočnú konfiškáciu prostriedkov a príjmov alebo majetku v hodnote zodpovedajúcej takýmto prostriedkom alebo príjmom, a to za predpokladu konečného odsudzujúceho rozsudku v trestnej veci, ktorý môže by tiež výsledkom konania v neprítomnosti.	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z. 

Zákon č. 301/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z. 

 
	§: 32
P: e)

§: 32
P: f)

§: 10
P: c)

§: 10
P: b)

§: 252
O: 2

§: 27
O: 8	Za spáchané trestné činy môže súd uložiť páchateľovi, ktorý je fyzickou osobou, len
e) trest prepadnutia majetku,

f) trest prepadnutia veci,

Za spáchaný trestný čin podľa § 3 môže súd uložiť právnickej osobe tieto tresty:
b) trest prepadnutia majetku, 

c) trest prepadnutia veci

V neprítomnosti obžalovaného môže súd hlavné pojednávanie vykonať, len ak súd má za to, že vec možno spoľahlivo rozhodnúť a účel trestného konania dosiahnuť aj bez prítomnosti obžalovaného a pritom
a) obžaloba bola obžalovanému riadne doručená a obžalovaný bol na pojednávanie riadne a včas predvolaný,
b) obžalovaný mal možnosť vyjadriť sa o skutku, ktorý je predmetom obžaloby, pred orgánom činným v trestnom konaní a boli dodržané ustanovenia o vyšetrovaní alebo skrátenom vyšetrovaní a obvinený bol upozornený na možnosť preštudovať spis a urobiť návrhy na doplnenie vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania,
c) obžalovaný bol na možnosť vykonať hlavné pojednávanie v jeho neprítomnosti upozornený,
d) obhajca obžalovaného, ktorý je pozbavený spôsobilosti na právne úkony alebo ktorého spôsobilosť na právne úkony je obmedzená, vyhlási, že netrvá na osobnom výsluchu obžalovaného.

V neprítomnosti osoby oprávnenej konať za právnickú osobu môže súd hlavné pojednávanie vykonať len vtedy, ak vec možno spoľahlivo rozhodnúť a účel trestného konania dosiahnuť aj bez jej prítomnosti a pritom
a) obžaloba bola obvinenej právnickej osobe riadne doručená a osoba oprávnená konať za právnickú osobu bola na hlavné pojednávanie riadne a včas predvolaná,
b) osoba oprávnená konať za právnickú osobu mala možnosť vyjadriť sa o skutku, ktorý je predmetom obžaloby pred orgánom činným v trestnom konaní, boli dodržané ustanovenia o vyšetrovaní a osoba oprávnená konať za právnickú osobu bola upozornená na možnosť preštudovať spis a urobiť návrhy na doplnenie vyšetrovania, a
c) osoba oprávnená konať za právnickú osobu bola na možnosť vykonať hlavné pojednávanie v jej neprítomnosti upozornená.	Ú	Odkazuje sa na príslušné ustanovenia Trestného zákona, ktoré umožňujú uloženie sankcie postihujúcej majetok ako celok alebo konkrétne veci patriace obžalovanému. Vzhľadom na to, že smernica v tomto ustanovení sa zmieňuje aj o možnosti konania v neprítomnosti, odkazuje sa tiež na príslušné ustanovenia procesného charakteru, ktoré umožňujú za splnenia zákonných podmienok konanie v neprítomnosti. 	
Č: 4
O: 2	Ak konfiškácia na základe odseku 1 nie je možná, a to aspoň v prípadoch, keď je táto nemožnosť spôsobená nevyhovujúcim zdravotným stavom alebo útekom podozrivej alebo obvinenej osoby, členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby umožnili konfiškáciu prostriedkov a príjmov v prípadoch, keď sa začalo trestné konanie vo veci trestného činu, ktorý pravdepodobne priamo alebo nepriamo viedol k hospodárskemu prospechu a takéto konanie mohlo viesť k odsúdeniu v trestnom konaní, ak by sa podozrivá alebo obvinená osoba mohla zúčastniť konania.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z. 
	§: 252
O: 2

§: 27
O: 8	V neprítomnosti obžalovaného môže súd hlavné pojednávanie vykonať, len ak súd má za to, že vec možno spoľahlivo rozhodnúť a účel trestného konania dosiahnuť aj bez prítomnosti obžalovaného a pritom
a) obžaloba bola obžalovanému riadne doručená a obžalovaný bol na pojednávanie riadne a včas predvolaný,
b) obžalovaný mal možnosť vyjadriť sa o skutku, ktorý je predmetom obžaloby, pred orgánom činným v trestnom konaní a boli dodržané ustanovenia o vyšetrovaní alebo skrátenom vyšetrovaní a obvinený bol upozornený na možnosť preštudovať spis a urobiť návrhy na doplnenie vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania,
c) obžalovaný bol na možnosť vykonať hlavné pojednávanie v jeho neprítomnosti upozornený,
d) obhajca obžalovaného, ktorý je pozbavený spôsobilosti na právne úkony alebo ktorého spôsobilosť na právne úkony je obmedzená, vyhlási, že netrvá na osobnom výsluchu obžalovaného.

V neprítomnosti osoby oprávnenej konať za právnickú osobu môže súd hlavné pojednávanie vykonať len vtedy, ak vec možno spoľahlivo rozhodnúť a účel trestného konania dosiahnuť aj bez jej prítomnosti a pritom
a) obžaloba bola obvinenej právnickej osobe riadne doručená a osoba oprávnená konať za právnickú osobu bola na hlavné pojednávanie riadne a včas predvolaná,
b) osoba oprávnená konať za právnickú osobu mala možnosť vyjadriť sa o skutku, ktorý je predmetom obžaloby pred orgánom činným v trestnom konaní, boli dodržané ustanovenia o vyšetrovaní a osoba oprávnená konať za právnickú osobu bola upozornená na možnosť preštudovať spis a urobiť návrhy na doplnenie vyšetrovania, a
c) osoba oprávnená konať za právnickú osobu bola na možnosť vykonať hlavné pojednávanie v jej neprítomnosti upozornená.	Ú	Konfiškácia prostriedkov a príjmov v prípadoch vyžadovaná smernicou je prípustná na základe ustanovení o konaní v neprítomnosti. Výsledkom konania v tomto prípade môže byť uloženie majetkovej sankcie, ak sú splnené podmienky pre jej uloženie, a to aj vo vzťahu k odsúdenému, ktorý je na úteku. Nepriaznivý zdravotný stav nepredstavuje prekážku právoplatného odsúdenia obžalovaného, a teda ani uloženia majetkovej sankcie; transpozícia sa preto vykazuje ako úplná. 	
Č: 5
O: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktoré umožnia úplnú alebo čiastočnú konfiškáciu majetku vo vlastníctve osoby odsúdenej za trestný čin, ktorý môže viesť priamo alebo nepriamo k hospodárskemu prospechu, ak je súd na základe okolností prípadu vrátane konkrétnych skutočností a dostupných dôkazov, ako napríklad, že hodnota majetku je neprimeraná k zákonnému príjmu odsúdenej osoby, presvedčený, že dotknutý majetok je získaný z trestnej činnosti.	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 	§: 83a
O: 1

O: 2

	Ak nebol uložený trest prepadnutia majetku podľa § 58 môže súd uložiť zhabanie časti majetku páchateľovi, ktorého odsudzuje za úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky alebo za trestný čin neoprávneného prístupu do počítačového systému podľa § 247, neoprávneného zásahu do počítačového systému podľa § 247a, výroby a držby prístupového zariadenia, hesla do počítačového systému alebo iných údajov podľa § 247d,  machinácie pri verejnom obstarávaní a verejnej dražbe podľa § 266, prijímania úplatku podľa § 328 až 330, podplácania podľa § 332 až 334, nepriamej korupcie podľa § 336,  alebo rozširovania detskej pornografie podľa § 369, ktorým páchateľ získal alebo sa snažil získať pre seba alebo pre iného majetkový prospech a súd má s ohľadom na všetky skutočnosti za to, že určitá časť jeho majetku je výnosom z trestnej činnosti na základe preukázania, že hodnota majetku, ktorú páchateľ nadobudol alebo previedol na inú osobu v čase najviac päť rokov pred spáchaním takéhoto trestného činu, v čase jeho spáchania alebo po jeho spáchaní je v hrubom nepomere k príjmom páchateľa nadobudnutým v súlade so zákonom alebo na základe inej zistenej skutočnosti odôvodňujúcej takýto záver.   

(2) Zhabanie časti majetku môže súd uložiť aj vtedy, ak by tento majetok mohol byť zhabaný podľa odseku 1, ak páchateľ tento majetok
a) previedol na inú osobu bezplatne alebo za nápadne výhodných podmienok a táto osoba vedela alebo mohla a mala vedieť, že na ňu takýto majetok previedol, aby sa vyhol uloženiu zhabania veci podľa § 83, alebo že tento majetok bol získaný v rozpore so zákonom, 
b) previedol na blízku osobu,
c) previedol na právnickú osobu, v ktorej má sám alebo v spojení s blízkymi osobami väčšinovú majetkovú účasť, väčšinový podiel na hlasovacích právach alebo rozhodujúci vplyv na riadení, a takýto majetok páchateľ bezplatne alebo za nápadne výhodných podmienok užíva, alebo
d) nadobudol do bezpodielového spoluvlastníctva manželov alebo tento majetok sa nachádzala v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov, ktoré bolo vysporiadané dohodou a patrí manželovi páchateľa.	Ú		
Č: 5
O: 2
P: a) až e) 	Na účely odseku 1 tohto článku zahŕňa pojem „trestný čin“ aspoň:
a) aktívnu a pasívnu korupciu v súkromnom sektore podľa článku 2 rámcového rozhodnutia 2003/568/SVV, ako aj aktívnu a pasívnu korupciu úradníkov inštitúcií Únie alebo členských štátov stanovenú v článkoch 2 a 3 dohovoru o boji proti korupcii úradníkov;
b) trestné činy týkajúce sa účasti v zločineckej organizácii podľa článku 2 rámcového rozhodnutia 2008/841/SVV aspoň v prípadoch, keď spáchanie trestného činu viedlo k získaniu hospodárskeho prospechu;
c) spôsobenie účasti dieťaťa na pornografických predstaveniach alebo jeho získanie na účasť na nich, alebo získanie prospechu z dieťaťa, alebo jeho iné vykorisťovanie na takéto účely v prípade, že dieťa prekročilo vek spôsobilosti dať súhlas na sexuálne aktivity podľa článku 4 ods. 2 smernice 2011/93/EÚ; distribúcia, šírenie alebo ďalšie postupovanie detskej pornografie podľa článku 5 ods. 4 uvedenej smernice; ponúkanie, dodávanie alebo sprístupňovanie detskej pornografie podľa článku 5 ods. 5 uvedenej smernice; výroba detskej pornografie podľa článku 5 ods. 6 uvedenej smernice;
d) protiprávny zásah do systému a protiprávny zásah do údajov podľa článkov 4 a 5 smernice 2013/40/EÚ, ak bolo použitím nástroja stanoveného v článku 7 uvedenej smernice, ktorý bol určený alebo prispôsobený primárne na tento účel, dotknuté významné množstvo informačných systémov; úmyselná výroba, predaj, obstarávanie na použitie, dovoz, distribúcia alebo akékoľvek sprístupnenie nástrojov používaných na páchanie trestných činov, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné, podľa článku 7 uvedenej smernice;
e) trestný čin, za ktorý možno v súlade s príslušným aktom v článku 3, alebo ak predmetný akt neobsahuje hranicu trestu, v súlade s rozhodným vnútroštátnym právom, uložiť trest odňatia slobody s hornou sadzbou najmenej štyri roky.	N	Zákon č. 300/2005 Z. z.	§: 83a
O: 1
	Ak nebol uložený trest prepadnutia majetku podľa § 58 môže súd uložiť zhabanie časti majetku páchateľovi, ktorého odsudzuje za úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky alebo za trestný čin neoprávneného prístupu do počítačového systému podľa § 247, neoprávneného zásahu do počítačového systému podľa § 247a, výroby a držby prístupového zariadenia, hesla do počítačového systému alebo iných údajov podľa § 247d,  machinácie pri verejnom obstarávaní a verejnej dražbe podľa § 266, prijímania úplatku podľa § 328 až 330, podplácania podľa § 332 až 334, nepriamej korupcie podľa § 336,  alebo rozširovania detskej pornografie podľa § 369, ktorým páchateľ získal alebo sa snažil získať pre seba alebo pre iného majetkový prospech a súd má s ohľadom na všetky skutočnosti za to, že určitá časť jeho majetku je výnosom z trestnej činnosti na základe preukázania, že hodnota majetku, ktorú páchateľ nadobudol alebo previedol na inú osobu v čase najviac päť rokov pred spáchaním takéhoto trestného činu, v čase jeho spáchania alebo po jeho spáchaní je v hrubom nepomere k príjmom páchateľa nadobudnutým v súlade so zákonom alebo na základe inej zistenej skutočnosti odôvodňujúcej takýto záver.   
	Ú		
Č: 6
O: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby umožnili konfiškáciu príjmov alebo iného majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom, ktoré podozrivá alebo obvinená osoba priamo alebo nepriamo previedla na tretie osoby alebo ktoré tretie osoby získali od podozrivej alebo obvinenej osoby, aspoň v prípadoch, keď táto tretia osoba vedela alebo mala vedieť, že účelom prevodu alebo nadobudnutia bolo predísť konfiškácii, a to na základe konkrétnych skutočností a okolností vrátane toho, že prevod alebo nadobudnutie sa uskutočnili bezodplatne alebo za protihodnotu, ktorá bola podstatne nižšia ako trhová hodnota.	N	Zákon č. 300/2005 Z. z. 	§: 83
O: 1 

§: 83a 
O: 2	Ak nebol uložený trest prepadnutia veci uvedenej v § 60 ods. 1, súd uloží zhabanie veci, ak
a) patrí osobe, ktorú nemožno stíhať alebo odsúdiť,
b) patrí páchateľovi, od ktorého potrestania súd upustil, alebo páchateľovi, voči ktorému bolo trestné stíhanie zastavené, alebo páchateľovi, voči ktorému bolo trestné stíhanie podmienečne zastavené, alebo páchateľovi, voči ktorému bolo trestné stíhanie zastavené z dôvodu schválenia zmieru,
c) nepatrí páchateľovi a bola získaná trestným činom alebo ako odmena za trestný čin,
d) vec nadobudla iná osoba ako páchateľ hoci aj len sčasti za vec, ktorá bola získaná trestným činom alebo ako odmena za trestný čin,
e) ide o tovar bez kontrolných známok alebo bez iných kontrolných technických opatrení vyžadovaných všeobecne záväzným právnym predpisom na jeho označenie na daňové účely,
f) okolnosti prípadu odôvodňujú predpoklad, že vec by mohla byť zdrojom financovania terorizmu, alebo
g) to vyžaduje bezpečnosť ľudí alebo majetku, prípadne iný obdobný verejný záujem.
(2) Zhabanie časti majetku môže súd uložiť aj vtedy, ak by tento majetok mohol byť zhabaný podľa odseku 1, ak páchateľ tento majetok
a) previedol na inú osobu bezplatne alebo za nápadne výhodných podmienok a táto osoba vedela alebo mohla a mala vedieť, že na ňu takýto majetok previedol, aby sa vyhol uloženiu zhabania veci podľa § 83, alebo že tento majetok bol získaný v rozpore so zákonom, 
b) previedol na blízku osobu,
c) previedol na právnickú osobu, v ktorej má sám alebo v spojení s blízkymi osobami väčšinovú majetkovú účasť, väčšinový podiel na hlasovacích právach alebo rozhodujúci vplyv na riadení, a takýto majetok páchateľ bezplatne alebo za nápadne výhodných podmienok užíva, alebo
d) nadobudol do bezpodielového spoluvlastníctva manželov alebo tento majetok sa nachádzala v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov, ktoré bolo vysporiadané dohodou a patrí manželovi páchateľa.	Ú		
Č: 6
O: 2	Odsekom 1 nie sú dotknuté práva tretích osôb konajúcich v dobrej viere.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 	§: 98
O: 1
V: 1

§: 433	Práva tretích osôb k majetku, veciam alebo iným majetkovým hodnotám zaisteným podľa tohto dielu možno uplatňovať podľa osobitných predpisov.

Vlastnícke právo tretej osoby k prostriedkom a veciam postihnutým výkonom trestu prepadnutia majetku, trestom prepadnutia veci, ochranným opatrením zhabania veci alebo ochranným opatrením zhabania časti majetku možno uplatniť len v civilnom procese.	Ú	Každý má právo na súdnu a inú právnu ochranu, a teda každý sa môže domáhať ochrany svojho vlastníckeho práva alebo iného práva k veciam na súde, prípadne pred iným štátnym orgánom.	
Č: 7
O: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktoré umožnia zaistenie majetku na účely prípadnej následnej konfiškácie. Uvedené opatrenia, ktoré môže nariadiť príslušný orgán, zahŕňajú naliehavé opatrenie, ktoré sa v prípade potreby prijme s cieľom zachovať majetok.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z. 	§: 425
O: 1

§: 428
O: 2

§: 461
O: 2

§: 461a
O: 2 

§: 26
O: 1

O: 2	Ak je obvinený stíhaný pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného treba očakávať uloženie trestu prepadnutia majetku, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor majetok obvineného zaistiť. Súd zaistí majetok obvineného vždy, ak uložil trest prepadnutia majetku rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení majetku obvineného sa postupuje primerane podľa § 89 a 91, § 94 až 96e a § 98a. Po vyhlásení konkurzu sa pri výkone trestu prepadnutia majetku postupuje podľa osobitného predpisu upravujúceho konkurzné konanie; prevzatím majetku správcom konkurznej podstaty zaistenie zaniká.

Ak je obvinený stíhaný pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného možno očakávať uloženie trestu prepadnutia veci, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor vec obvineného zaistiť. Pri zaistení sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu treba očakávať uloženie zhabania veci, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor vec zaistiť. Súd zaistí vec vždy, ak uložil zhabanie veci rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3,, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného treba očakávať uloženie zhabania časti majetku, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor časť majetku zaistiť. Súd zaistí časť majetku vždy, ak uložil zhabanie časti majetku rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a a § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Ak zistené skutočnosti nasvedčujú, že obvinená právnická osoba je trestne zodpovedná za spáchaný trestný čin a z jej konania alebo ďalších konkrétnych skutočností vyplýva dôvodná obava, že bude pokračovať v trestnej činnosti, dokoná trestný čin, o ktorý sa pokúsila, vykoná trestný čin, ktorý pripravovala alebo ktorým hrozila, alebo sa zbaví majetku a ohrozí účel trestu, môže predseda senátu a v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora obvinenej právnickej osobe uložiť obmedzujúce alebo zaisťovacie opatrenia podľa odseku 2. O uložení obmedzujúceho alebo zaisťovacieho opatrenia sa rozhodne uznesením.

Obmedzujúcimi a zaisťovacími opatreniami sú najmä:
a) povinnosť zložiť peňažnú sumu alebo vec do úschovy na súde,
b) zákaz nakladať s určitými vecami alebo právami,
c) povinnosť niečo vykonať, niečoho sa zdržať alebo niečo znášať.	Ú	Odkazuje sa na procesné ustanovenia upravujúce možnosť zaistenia majetku alebo vecí na účely následnej konfiškácie, t.j. na účely výkonu trestu prepadnutia majetku, trestu prepadnutia veci, ochranného opatrenia zhabania veci a ochranného opatrenia zhabania časti majetku. Konkrétne postupy pri zaisťovaní toho-ktorého typu majetku (hnuteľná vec, nehnuteľnosť, peniaze, cenné papiere, obchodné podiely atď.) vyplývajú z ustanovení, na ktoré sa v cit. ustanoveniach odkazuje. V tomto prípade ide o § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a Trestného poriadku. Tieto však nie je potrebné referovať v tabuľke zhody, keďže nie sú rozhodujúce pre zaistenie majetku či vecí na účely následnej (hroziacej) konfiškácie.   	
Č: 7
O: 2	Zaisťovacie opatrenia na účely prípadnej následnej konfiškácie sa môžu vzťahovať na majetok v držbe tretej osoby v zmysle článku 6.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 	§: 461
O: 2

§:461a
O: 2 
	Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu treba očakávať uloženie zhabania veci, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor vec zaistiť. Súd zaistí vec vždy, ak uložil zhabanie veci rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3,  § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného treba očakávať uloženie zhabania časti majetku, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor časť majetku zaistiť. Súd zaistí časť majetku vždy, ak uložil zhabanie časti majetku rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.	Ú	Normy trestného práva umožňujú postihnúť aj majetok vo vlastníctve osôb odlišných od osoby obžalovaného. Na tento účel sa využívajú ochranné opatrenia zhabanie veci a zhabanie časti majetku. Aj na účely zaistenia výkonu týchto opatrení sa umožňuje zaistenie časti majetku alebo konkrétnej veci. 	
Č: 8
O: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými osobám dotknutým opatreniami stanovenými v tejto smernici na účely ochrany ich práv zaistia právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý súdny proces.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z.	§: 425
O: 3

§: 428
O: 3

§: 461 
O: 2
V: 3

§:461a
O: 2
V: 3

§: 191
P: d)

§: 26
O: 6	Proti uzneseniu o zaistení majetku je prípustná sťažnosť.

Proti rozhodnutiu o zaistení je prípustná sťažnosť.

Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

O sťažnosti proti rozhodnutiu, ktorým prokurátor
d) zaistil majetok obvineného podľa § 425 ods. 1, rozhoduje sudca pre prípravné konanie súdu, ktorý je príslušný na konanie v prvom stupni, a to spravidla do piatich pracovných dní od predloženia veci súdu.
Proti rozhodnutiu uvedenému v odsekoch 1 až 5 je prípustná sťažnosť. Sťažnosť proti rozhodnutiu o zrušení alebo obmedzení obmedzujúceho alebo zaisťovacieho opatrenia alebo proti rozhodnutiu podľa odseku 5 má odkladný účinok.	Ú	Proti všetkým zaisťovacím úkonom sú prípustné opravné prostriedky; v tomto prípade ide o sťažnosť. 	
Č: 8
O: 2	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, aby sa príkaz na zaistenie oznámil dotknutej osobe čo najskôr po jeho vykonaní. V takomto oznámení sa aspoň v skrátenej forme uvedú dôvody vydania daného príkazu. Ak je to potrebné na to, aby nebolo ohrozené vyšetrovanie trestného činu, príslušné orgány môžu odložiť oznámenie príkazu na zaistenie dotknutej osobe.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z.  

 	§: 90
O: 4

§: 95
O: 6

§: 96
O: 4

§: 96a
O: 5 

§: 96c
O: 3
V: 1

§: 96d
O: 5
V: 1

§: 96e

	Príkaz podľa odsekov 1 až 3 sa doručí osobe, v ktorej držbe alebo pod jej kontrolou sa nachádzajú také údaje, alebo poskytovateľovi takých služieb, ktorým sa môže uložiť povinnosť zachovať v tajnosti opatrenia uvedené v príkaze.

Príkaz podľa odseku 1 alebo 2 sa vždy doručí banke, pobočke zahraničnej banky alebo inej právnickej osobe, alebo fyzickej osobe, ktorá disponuje peňažnými prostriedkami, a po uskutočnení príkazu aj osobe, ktorej peňažné prostriedky boli zaistené.

Ak zaistenie zaknihovaného cenného papiera na účely trestného konania už nie je potrebné, vydá predseda senátu a pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní prokurátor bez meškania príkaz na registráciu zrušenia pozastavenia práva nakladať s cenným papierom.

Príkaz doručí predseda senátu alebo pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladneosobám, o ktorých mu je známe, že majú vlastnícke, predkupné, nájomné alebo iné vecné právo na nehnuteľnosť.

Príkaz sa doručí príslušnému registrovému súdu, a po vykonaní príkazu bezodkladne aj vlastníkovi obchodného podielu a osobám, o ktorých mu je známe, že majú k zaistenému obchodnému podielu iné práva.

Príkaz doručí predseda senátu alebo pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne osobám, o ktorých mu je známe, že majú k zaistenej inej majetkovej hodnote vlastnícke, predkupné alebo iné vecné právo alebo sú povinné poskytnúť zodpovedajúce plnenie

Ak nie je možné zaistiť hnuteľnú vec, peňažné prostriedky, zaknihované cenné papiere, nehnuteľnosť, inú majetkovú hodnotu alebo obchodný podiel, ktoré sú určené na spáchanie trestného činu alebo boli určené na jeho spáchanie, alebo sú výnosom z trestnej činnosti, môže predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor vydať príkaz na zaistenie náhradnej hodnoty, ktorá zodpovedá, hoci aj len sčasti ich hodnote; pritom sa postupuje rovnako podľa príslušných ustanovení upravujúcich jej vydanie, odňatie alebo zaistenie.	Ú	Pri zaistení majetku na účely následnej konfiškácie sa uplatňujú zaisťovacie inštitúty podľa § 90 a nasl. Trestného poriadku, ktoré upravujú procedúru zaistenia vecí, či iných majetkových hodnôt podľa ich povahy.  	
Č: 8
O: 3	Príkaz na zaistenie ostane v platnosti len dovtedy, kým je to nevyhnutné na zachovanie majetku na účely prípadnej následnej konfiškácie.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z.	§: 98a
O: 4

O: 5

§: 427

§: 428

§: 461
O: 2
V: 2

§ 461a
O: 2
V: 3

§: 26
O: 5 
V: 1	Zaistenie majetku, vecí alebo iných majetkových hodnôt zaistených podľa tohto dielu môže trvať po nevyhnutný čas, v úhrne však najviac päť rokov

Prokurátor, sudca pre prípravné konanie a súd sú povinní skúmať v každom období trestného konania, či dôvody zaistenia majetku, vecí alebo iných majetkových hodnôt zaistených podľa tohto dielu trvajú.

Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor uznesením zruší zaistenie, ak zanikne dôvod, pre ktorý bol majetok zaistený.

Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor zruší zaistenie, ak zanikne dôvod, pre ktorý bola vec zaistená.

Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Opatrenie podľa odseku 2 sa zruší alebo obmedzí, ak už nie je na účely trestného konania potrebné alebo nie je potrebné v určenom rozsahu.	Ú	Zaistenie majetku môže trvať len pokým trvá účel jeho zaistenia. Ak tento odpadne, zaistenie majetku sa musí zrušiť. Dôvody pre zaistenie majetku sa musia v každej fáze trestného konania skúmať, či trvajú, a to ex offo (podobne ako v prípade skúmania trvania dôvodov väzby). Zároveň je zaistenie majetku časovo limitované, a to objektívnou lehotou 5 rokov. 	
Č: 8
O: 4	Členské štáty zaistia osobe, ktorej majetok je dotknutý, účinnú možnosť napadnúť príkaz na zaistenie na súde v súlade s postupmi stanovenými vo vnútroštátnom práve. V rámci takýchto postupov sa môže požadovať, aby sa v prípade, keď pôvodný príkaz na zaistenie vydal iný príslušný orgán ako justičný orgán, musel takýto príkaz pred tým, ako sa môže napadnúť na súde, predložiť na potvrdenie alebo preskúmanie justičnému orgánu.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z.

Zákon č. 91/2016 Z. z.  	§: 191
P: d) 

§: 425
O: 2

§: 425
O: 3

§: 428 O: 2
V: 2

§: 428
O: 3

§: 461 
O: 2
V: 3

§: 461
O: 3 

§:461a
O: 2
V: 3

§:461a
O: 3

§: 26
O: 5
V: 2

§: 26
O: 6	O sťažnosti proti rozhodnutiu, ktorým prokurátor
d) zaistil majetok obvineného podľa § 425 ods. 1, rozhoduje sudca pre prípravné konanie súdu, ktorý je príslušný na konanie v prvom stupni, a to spravidla do piatich pracovných dní od predloženia veci súdu.

Osoba, ktorej majetok bol zaistený, má právo žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takej žiadosti musí predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne rozhodnúť. Proti tomuto rozhodnutiu je prípustná sťažnosť. Ak sa žiadosť zamietla, osoba, ktorej majetok bol zaistený, ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí 30 dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť; inak sa o nej nekoná.

Proti rozhodnutiu o zaistení je prípustná sťažnosť.

Pri zaistení sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Proti rozhodnutiu o zaistení je prípustná sťažnosť.

Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Proti rozhodnutiu o zaistení veci je prípustná sťažnosť.

Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Proti rozhodnutiu o zaistení časti majetku je prípustná sťažnosť.

Z dôležitých dôvodov môže predseda senátu a v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh obvinenej právnickej osoby povoliť vykonanie úkonu, na ktoré sa vzťahuje opatrenie podľa odseku 2.

Proti rozhodnutiu uvedenému v odsekoch 1 až 5 je prípustná sťažnosť. Sťažnosť proti rozhodnutiu o zrušení alebo obmedzení obmedzujúceho alebo zaisťovacieho opatrenia alebo proti rozhodnutiu podľa odseku 5 má odkladný účinok.	Ú		
Č: 8
O: 5	Zaistený majetok, ktorý nie je následne skonfiškovaný, sa bezodkladne vráti. Podmienky alebo procesné pravidlá, na základe ktorých sa tento majetok vráti, sa stanovia vo vnútroštátnom práve.	N	Návrh zákona (Čl. I)

Zákon č. 301/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z.	§: 17
O: 2

§: 427

§: 428

§: 461
O: 2
V: 3

§ 461a
O: 2
V: 3

§: 26
O: 5 
V: 1	Ak je zaistenie zrušené, vráti správca zaisteného majetku zaistený majetok dotknutej osobe; o odovzdaní zaisteného majetku dotknutej osobe sa vyhotoví záznam. Úkony spojené so zmenou zápisu údajov v evidenciách o majetku, ktorý bol zaistený, vykonáva správca zaisteného majetku. Ak došlo k predaju zaisteného majetku a zaistenie bolo zrušené, vráti správca zaisteného majetku dotknutej osobe peňažné prostriedky získané predajom zaisteného majetku.

Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor uznesením zruší zaistenie, ak zanikne dôvod, pre ktorý bol majetok zaistený.

Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor zruší zaistenie, ak zanikne dôvod, pre ktorý bola vec zaistená.

Pri zaistení veci sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

Opatrenie podľa odseku 2 sa zruší alebo obmedzí, ak už nie je na účely trestného konania potrebné alebo nie je potrebné v určenom rozsahu.	Ú	Zaistenie majetku v trestnom konaní má len výnimočne posesórny charakter. Zaistenie sa realizuje spravidla v evidencii majetku, t.j. intabulárne. Ak pominú účinky zaistenia, tak sa „obnovuje“ možnosť vlastníka veci (majetku) opätovne nakladať s vecou. Vrátenie majetku je generálne riešené v osobitnom predpise, ktorý je návrh zákona v čl. I, ktorý v § 17 ods. 2 upravuje vrátanie majetku, ktorý bol zaistený a u ktorého nedošlo ku konfiškácii. 	
Č: 8
O: 6	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zaistia, aby každý príkaz na konfiškáciu bol odôvodnený a oznámený dotknutej osobe. Členské štáty zaistia osobe, proti ktorej bola nariadená konfiškácia, účinnú možnosť napadnúť príkaz na konfiškáciu na súde.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z.	§: 163
O: 1
P: d) 

§: 168
O: 1

§: 173
O: 1 

§: 306
O: 1

§: 306
O: 2 

§: 307
O: 1
P: b)

§: 307
O: 1
P: d)

§: 353
O: 2
P: d) a j)

§: 355
O: 1 
V: 1

O: 2
V: 1	Rozsudok po úvodných slovách „V mene Slovenskej republiky“ musí obsahovať
d) odôvodnenie, ak zákon neustanovuje niečo iné,

Ak rozsudok obsahuje odôvodnenie, súd v ňom stručne uvedie, ktoré skutočnosti vzal za dokázané, o ktoré dôkazy svoje skutkové zistenia opiera a akými úvahami sa spravoval pri hodnotení vykonaných dôkazov, najmä ak si navzájom odporujú. Z odôvodnenia musí byť zrejmé, ako sa súd vyrovnal s obhajobou, prečo nevyhovel návrhom na vykonanie ďalších dôkazov a akými právnymi úvahami sa spravoval, keď posudzoval dokázané skutočnosti podľa príslušných ustanovení zákona v otázke viny a trestu. Ak rozsudok obsahuje ďalšie výroky, treba odôvodniť aj tieto výroky.

Rovnopis rozsudku sa doručí obžalovanému, prokurátorovi, poškodenému, ktorý uplatnil nárok na náhradu škody, zúčastnenej osobe, a to aj keď boli pri vyhlásení rozsudku prítomní.

Opravným prostriedkom proti rozsudku súdu prvého stupňa je odvolanie.

Odvolanie má odkladný účinok.

Ak tento zákon neustanovuje inak, rozsudok môže odvolaním napadnúť
b) obžalovaný pre nesprávnosť výroku, ktorý sa ho priamo týka okrem výroku o vine v rozsahu, v ktorom súd prijal jeho vyhlásenie, že je vinný alebo vyhlásenie, že nepopiera spáchanie skutku uvedeného v obžalobe,

d) zúčastnená osoba pre nesprávnosť výroku o zhabaní veci.

Trestným rozkazom možno uložiť
d) trest prepadnutia veci,
j) ochranné opatrenie.

Obvinený a osoby, ktoré sú oprávnené podať v jeho prospech odvolanie, ako aj prokurátor môžu podať proti trestnému rozkazu odpor.

Proti výroku, ktorým bolo uložené ochranné opatrenie, môže zúčastnená osoba podať odpor.	Ú	Uložiť trest prepadnutia majetku možno len rozsudkom; preto sa odkazuje na ustanovenia o rozsudku. Trest prepadnutia majetku a ochranné opatrenia zhabanie veci a zhabanie časti majetku možno okrem rozsudku uložiť aj trestným rozkazom; preto sa odkazuje aj na relevantné ustanovenia o trestnom rozkaze. 	
Č: 8
O: 7	Bez toho, aby bola dotknutá smernica 2012/13/EÚ a smernica 2013/48/EÚ, osoby, ktorých majetok je dotknutý príkazom na konfiškáciu, majú v priebehu konania o konfiškácii v súvislosti s určením príjmov a prostriedkov právo na prístup k právnemu zástupcovi na účely ochrany svojich práv. Dotknuté osoby musia byť o tomto práve poučené.	N	Ústava SR

Zákon č. 301/2005 Z. z. 

Zákon č. 91/2016 Z. z. 
	Čl. 49
O: 3

§: 34
O: 1 

§: 34
O: 5

§: 45
O: 2 

§: 45
O: 5

§: 28
O: 1	Obvinený má právo, aby mu bol poskytnutý čas a možnosť na prípravu obhajoby a aby sa mohol obhajovať sám alebo prostredníctvom obhajcu.
Obvinený má právo od začiatku konania proti svojej osobe vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam, ktoré sa mu kladú za vinu, a k dôkazom o nich, má však právo odoprieť vypovedať. Môže uvádzať okolnosti, navrhovať, predkladať a obstarávať dôkazy slúžiace na jeho obhajobu, robiť návrhy a podávať žiadosti a opravné prostriedky. Má právo zvoliť si obhajcu a s ním sa radiť aj počas úkonov vykonávaných orgánom činným v trestnom konaní alebo súdom. S obhajcom sa však v priebehu svojho výsluchu nemôže radiť o tom, ako odpovedať na položenú otázku. Môže žiadať, aby bol vypočúvaný za účasti svojho obhajcu a aby sa obhajca zúčastnil aj na iných úkonoch prípravného konania. Ak je obvinený zadržaný, vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody, môže s obhajcom hovoriť bez prítomnosti tretej osoby; to neplatí pre telefonický rozhovor obvineného s obhajcom počas výkonu väzby, ktorého podmienky a spôsob výkonu ustanovuje osobitný predpis. Má právo v konaní pred súdom vypočúvať svedkov, ktorých sám navrhol alebo ktorých s jeho súhlasom navrhol obhajca, a klásť svedkom otázky. Obvinený môže uplatňovať svoje práva sám alebo prostredníctvom obhajcu.

Orgány činné v trestnom konaní a súd sú povinné vždy obvineného o jeho právach poučiť vrátane významu priznania a poskytnúť mu plnú možnosť na ich uplatnenie. Poučenie sa obvinenému v prípade potreby primerane vysvetlí. Obvineného, ktorý bol zadržaný alebo zatknutý, je potrebné poučiť aj o práve na naliehavú lekársku pomoc, o práve nazerať do spisov a o maximálnej lehote, počas ktorej môže byť obmedzený na slobode, kým nebude odovzdaný súdu.

Zúčastnená osoba má právo
a) po podaní návrhu na uloženie ochranného opatrenia vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam a dôkazom, o ktoré sa návrh opiera,
b) byť prítomná na hlavnom pojednávaní a verejnom zasadnutí, robiť na nich návrhy, predkladať dôkazy a nazerať do spisov,
c) podávať v prípadoch ustanovených týmto zákonom opravné prostriedky.
V prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora a v konaní pred súdom predseda senátu ustanoví opatrením zúčastnenej osobe splnomocnenca zo zoznamu advokátov, ak je to potrebné na ochranu jej záujmov. Ak dôvod ustanovenia odpadne, opatrením ho v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora a v konaní pred súdom predseda senátu zruší.

Právo obvinenej právnickej osoby na zvolenie si obhajcu nie je ustanoveniami § 27 dotknuté. Právo zvoliť si obhajcu má osoba oprávnená konať za právnickú osobu.	Ú	Zúčastnená osoba má právo sa nechať zastupovať v trestnom konaní ňou zvoleným advokátom; toto právo má zúčastnená osoba aj bez toho, aby bolo toto právo konštituované v Trestnom poriadku, pretože toto právo vyplýva zo zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov.  	
Č: 8
O: 8	V rámci konania uvedeného v článku 5 má dotknutá osoba účinnú možnosť namietať voči okolnostiam prípadu vrátane konkrétnych skutočností a dostupných dôkazov, na základe ktorých sa dotknutý majetok považuje za majetok pochádzajúci z trestnej činnosti.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 
	§: 34
O: 1 

§: 45
O: 2 	Obvinený má právo od začiatku konania proti svojej osobe vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam, ktoré sa mu kladú za vinu, a k dôkazom o nich, má však právo odoprieť vypovedať. Môže uvádzať okolnosti, navrhovať, predkladať a obstarávať dôkazy slúžiace na jeho obhajobu, robiť návrhy a podávať žiadosti a opravné prostriedky. Má právo zvoliť si obhajcu a s ním sa radiť aj počas úkonov vykonávaných orgánom činným v trestnom konaní alebo súdom. S obhajcom sa však v priebehu svojho výsluchu nemôže radiť o tom, ako odpovedať na položenú otázku. Môže žiadať, aby bol vypočúvaný za účasti svojho obhajcu a aby sa obhajca zúčastnil aj na iných úkonoch prípravného konania. Ak je obvinený zadržaný, vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody, môže s obhajcom hovoriť bez prítomnosti tretej osoby; to neplatí pre telefonický rozhovor obvineného s obhajcom počas výkonu väzby, ktorého podmienky a spôsob výkonu ustanovuje osobitný predpis. Má právo v konaní pred súdom vypočúvať svedkov, ktorých sám navrhol alebo ktorých s jeho súhlasom navrhol obhajca, a klásť svedkom otázky. Obvinený môže uplatňovať svoje práva sám alebo prostredníctvom obhajcu.

Zúčastnená osoba má právo
a) po podaní návrhu na uloženie ochranného opatrenia vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam a dôkazom, o ktoré sa návrh opiera,
b) byť prítomná na hlavnom pojednávaní a verejnom zasadnutí, robiť na nich návrhy, predkladať dôkazy a nazerať do spisov,
c) podávať v prípadoch ustanovených týmto zákonom opravné prostriedky.	Ú		
Č: 8
O: 9	Tretie osoby majú právo domáhať sa titulu vlastníckeho alebo iného majetkového práva, a to aj v prípadoch uvedených v článku 6.		N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 	§: 95
O: 1

§: 98a
O: 1

§: 300
O: 1

O: 2

O: 3

§: 433	Ak podľa výsledku dokazovania v prípravnom konaní je nepochybné, že zaistené peňažné prostriedky nepatria majiteľovi účtu, na ktorom sú peňažné prostriedky zaistené a na ďalšie konanie nie sú potrebné, vrátia sa ich vlastníkovi, ak si vlastník v trestnom konaní uplatnil nárok na ich vrátenie. O vrátení zaistených peňažných prostriedkov ich vlastníkovi rozhodne uznesením sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora.

Práva tretích osôb k majetku, veciam alebo iným majetkovým hodnotám zaisteným podľa tohto dielu možno uplatňovať podľa osobitných predpisov. So zaisteným majetkom, vecou alebo inou majetkovou hodnotou možno v rámci výkonu rozhodnutia, exekúcie alebo konkurzného konania nakladať len s predchádzajúcim písomným súhlasom predsedu senátu a pred začatím trestného konania a v prípravnom konaní prokurátora; to platí aj pre výkon záložného práva.  

Ak v konaní o zhabaní veci nemožno spoľahlivo zistiť vlastníka veci, ktorá sa má zhabať, alebo ak jeho pobyt nie je známy, ustanoví mu predseda senátu alebo sudca uznesením opatrovníka. Opatrovník má v konaní o zhabaní veci rovnaké práva ako jej vlastník.

Všetky písomnosti určené pre vlastníka veci sa doručujú iba opatrovníkovi. Predvolanie vlastníka veci na verejné zasadnutie sa vhodným spôsobom uverejní. Verejné zasadnutie sa potom vykoná aj v neprítomnosti vlastníka veci, a to bez ohľadu na to, či sa vlastník veci o ňom dozvedel.

Proti rozhodnutiu o ustanovení opatrovníka je prípustná sťažnosť.
Vlastnícke právo tretej osoby k prostriedkom a veciam postihnutým výkonom trestu prepadnutia majetku možno uplatniť len v civilnom procese.	Ú		
Č: 8
O: 10	Ak majú obete v dôsledku spáchania trestného činu nároky voči osobe, voči ktorej bolo prijaté opatrenie na konfiškáciu podľa tejto smernice, členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby opatrenie na konfiškáciu nebránilo týmto obetiam domáhať sa splnenia ich nárokov.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 	§: 50
O: 1 

§: 60
O: 6
P: a) 

§: 83
O: 3
P: a)
	Ak si poškodený uplatnil nárok na náhradu škody, možno nárok až do pravdepodobnej výšky škody zaistiť
a) na majetku obvineného,
b) na majetkových právach obvineného v právnickej osobe, v ktorej má obvinený majetkovú účasť,
c) na majetkových právach právnickej osoby, v ktorej obvinený
1. má majetkovú účasť, alebo
2. je štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu, členom iného orgánu, prokuristom, vedúcim organizačnej zložky podniku, ktorý je zapísaný do obchodného registra, alebo vedúcim podniku zahraničnej osoby, ktorý je zapísaný do obchodného registra,
ak je na podklade zistených skutočností dostatočne odôvodnený záver, že trestný čin, za ktorý je trestne stíhaný obvinený, bol spáchaný v mene alebo v prospech tejto právnickej osoby,
d) na majetkových právach právnickej osoby, v ktorej má priamu alebo nepriamu majetkovú účasť právnická osoba, v ktorej obvinený
1. má majetkovú účasť, alebo
2. je štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu, členom iného orgánu, prokuristom, vedúcim organizačnej zložky podniku, ktorý je zapísaný do obchodného registra, alebo vedúcim podniku zahraničnej osoby, ktorý je zapísaný do obchodného registra,
ak je na podklade zistených skutočností dostatočne odôvodnený záver, že trestný čin, za ktorý je trestne stíhaný obvinený, bol spáchaný v mene alebo v prospech tejto právnickej osoby,
e) na ostatných majetkových právach obvineného.

Ustanovenie odseku 1 sa nepoužije, ak
a) poškodenému vznikol z činu nárok na náhradu škody, ktorého uspokojenie by bolo znemožnené prepadnutím veci,

Ustanovenie odseku 1 sa nepoužije, ak
a) poškodenému vznikol z činu nárok na náhradu škody, ktorého uspokojenie by bolo znemožnené zhabaním veci, alebo	Ú		
Č: 9	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktoré umožnia odhaliť a vyhľadať majetok, ktorý sa má zaistiť a skonfiškovať, a to aj po konečnom odsudzujúcom rozsudku v trestnej veci alebo v nadväznosti na konanie pri uplatňovaní článku 4 ods. 2, ako aj zaistiť účinné vykonanie príkazu na konfiškáciu, ak sa takýto príkaz už vydal.	N	Zákon č. 301/2005 Z. z. 

Zákon č. 101/2010 Z. z. 

	§: 119
O: 2

§: 199
O: 1
P: f)

§: 1

§: 2 	Majetkové pomery páchateľa, vyhotovovanie majetkového profilu páchateľa a vyhľadávanie, dokumentovanie a preverovanie rozsahu a umiestnenia príjmov a výnosov z trestnej činnosti zisťuje a vykonáva policajt alebo orgán podľa osobitného predpisu.

V trestnom konaní treba dokazovať najmä
f) príjmy z trestnej činnosti a prostriedky na jej spáchanie, ich umiestnenie, povahu, stav a cenu.

Účelom tohto zákona je upraviť podmienky a postup orgánov verejnej moci pri odnímaní nehnuteľného majetku, hnuteľného majetku, bytov a nebytových priestorov, iných majetkových práv a iných majetkových hodnôt, peňažných prostriedkov v hotovosti v eurách a v cudzej mene, vkladov v bankách a v pobočkách zahraničných bánk v eurách a v cudzej mene a vkladov v bankách so sídlom v zahraničí (ďalej len "majetok") fyzickým osobám a právnickým osobám (ďalej len "osoba"), o ktorých súd v konaní podľa tohto zákona vyslovil, že majetok nadobudli z nelegálnych príjmov.

Podľa tohto zákona sa postupuje aj v prípade, ak osobe bol uložený peňažný trest, trest prepadnutia veci alebo ak súd rozhodol o prepadnutí časti majetku 1) osoby a tá vlastní ďalší majetok uvedený v ustanovení § 1, ktorý nemožno postihnúť podľa Trestného zákona.	Ú		
Č: 10
O: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, napríklad zriadenie centralizovaných úradov, sústavy špecializovaných úradov alebo rovnocenných mechanizmov, aby sa zaistila primeraná správa majetku, ktorý bol zaistený, na účely prípadnej následnej konfiškácie.	N	Návrh zákona (Čl. I) 	§: 2
O: 4

§: 11
O: 3

O: 4	Správou zaisteného majetku sa na účely tohto zákona rozumie súhrn oprávnení a povinností Finančného riaditeľstva Slovenskej republiky k majetku, ktorý bol zaistený (ďalej len „správca zaisteného majetku“)

Ak bola zaistená majetková účasť v právnickej osobe, ktorá umožňuje podieľať sa na konaní právnickej osoby, a ak je potrebné vykonať správu majetkovej účasti v právnickej osobe (ďalej len „výkon správy podielu“), správca zaisteného majetku môže písomne poveriť výkonom správy podielu osobu zapísanú v zozname správcov podľa osobitného predpisu ) (ďalej len „poverená osoba“). Ak osobitný predpis viaže vlastníctvo podielu alebo výkon funkcie štatutárneho orgánu v právnickej osobe na splnenie určitých osobitných podmienok, tieto podmienky nemusia byť u poverenej osoby splnené. Poverená osoba môže poverenie na výkon správy podielu odmietnuť len z dôležitých dôvodov, ktoré posúdi správca zaisteného majetku. Udelenie poverenia a zrušenie poverenia sa zapisuje na návrh správcu zaisteného majetku do obchodného registra alebo iného zákonom ustanoveného registra, zápisom v ktorom právnická osoba vzniká. 

Správca zaisteného majetku môže v odôvodnených prípadoch podľa povahy zaisteného majetku vykonávať správu zaisteného majetku  na základe zmluvy o výkone správy prostredníctvom inej osoby podnikajúcej v určitej oblasti alebo dostatočne odborne spôsobilej na správu majetku (ďalej len „zmluvný správca“), a to za dojednanú odplatu alebo bezodplatne.	Ú	Podľa návrhu zákona bude správu zaisteného majetku vykonávať jeden štátny orgán, ktorým je Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky. Za zákonom ustanovených podmienok bude môcť správu zaisteného majetku zabezpečovať aj externe. 	
Č: 10
O: 2	Členské štáty zaistia, aby opatrenia uvedené v odseku 1 zahŕňali možnosť predaja v prípade potreby.	N	Návrh zákona (Čl. I)	§: 16
O: 1

O: 2
P: a-c

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6 	Správca zaisteného majetku môže predať zaistený majetok s predchádzajúcim súhlasom dotknutej osoby; súhlas môže byť udelený písomne alebo ústne do zápisnice. Dotknutá osoba sa v takom prípade môže vyjadriť k najnižšej cene, za ktorú je možné majetok predať; o tomto práve musí byť poučená.

(2) Bez súhlasu uvedeného v odseku 1 môže správca zaisteného majetku predať zaistený majetok, ak možno dôvodne predpokladať, že 
a) zaistený majetok podľahne rýchlej skaze alebo inej ťažko odvrátiteľnej škode,
b) zaistený majetok bude rýchlo strácať na hodnote a ide o majetok, ktorý dotknutá osoba nadobudla počas šiestich mesiacov pred vydaním rozhodnutia o zaistení, alebo
c) so správou zaisteného majetku budú spojené neprimerané náklady a dotknutá osoba napriek výzve správcu zaisteného majetku nezloží peňažnú zábezpeku na ich úhradu.
O predaji zaisteného majetku podľa odseku 2 písm. b) a c) správca zaisteného majetku vydá rozhodnutie, ktoré sa doručuje dotknutej osobe.

V prípade splnenia podmienok ustanovených týmto zákonom je zmluvný správca, povinný navrhnúť správcovi zaisteného majetku predaj zaisteného majetku. Zmluvný správca môže zaistený majetok predať len so súhlasom správcu zaisteného majetku.

Pri určení kúpnej ceny a pri predaji postupuje
a) správca zaisteného majetku primerane podľa osobitného predpisu, )
b) zmluvný správca spôsobom dohodnutým v zmluve.

Peňažné prostriedky získané predajom sa zložia do úschovy správcu zaisteného majetku. 	Ú		
Č: 10
O: 3	Členské štáty zvážia prijatie opatrení, ktoré umožnia použitie skonfiškovaného majetku vo verejnom záujme alebo na sociálne účely.	D				n.a.		
Č: 11
O: 1	Členské štáty pravidelne zbierajú a uchovávajú komplexné štatistické údaje získané od príslušných orgánov. Zhromaždené štatistické údaje sa každoročne zasielajú Komisii a zahŕňajú:
a) počet vykonaných príkazov na zaistenie;
b) počet vykonaných príkazov na konfiškáciu;
c) odhadovanú hodnotu zaisteného majetku, a to aspoň majetku zaisteného na účely prípadnej následnej konfiškácie v čase zaistenia;
d) odhadovanú hodnotu vymoženého majetku v čase konfiškácie.	N	Zákon č. 575/2001 Z. z. 	§: 35
O: 7	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti plnia voči orgánom Európskej únie informačnú a oznamovaciu povinnosť, ktorá im vyplýva z právne záväzných aktov týchto orgánov.	Ú		
Č: 11
O: 2	2.   Ak sú dostupné na ústrednej úrovni v dotknutom členskom štáte, zašlú členské štáty Komisii každoročne aj tieto štatistiky:
a) počet žiadostí o vykonanie príkazov na zaistenie v inom členskom štáte;
b) počet žiadostí o vykonanie príkazov na konfiškáciu v inom členskom štáte;
c) hodnotu alebo odhadovanú hodnotu majetku vymoženého na základe výkonu v inom členskom štáte.	N	Zákon č. 575/2001 Z. z.	§: 35
O: 7	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti plnia voči orgánom Európskej únie informačnú a oznamovaciu povinnosť, ktorá im vyplýva z právne záväzných aktov týchto orgánov.	Ú		
Č: 11
O: 3	Členské štáty sa usilujú zbierať údaje uvedené v odseku 2 na ústrednej úrovni.	N	Zákon č. 575/2001 Z. z.	§: 35
O: 7	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti plnia voči orgánom Európskej únie informačnú a oznamovaciu povinnosť, ktorá im vyplýva z právne záväzných aktov týchto orgánov.	Ú		
Č: 12
O: 1	Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 4. októbra 2015. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.	n.a. 				n.a.		
Č. 12
O: 2	Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.	N	Návrh zákona (Čl. I)	§: 19

Príloha	Týmto zákonom sa preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe.

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29. 4. 2014).	Ú	Transpozičným zákonom je aj Trestný zákona  Trestný poriadok, ktoré už obsahujú odkaz na predmetnú smernicu. 	
Č: 12
O: 3	Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.	n.a. 				n.a.		
Č: 13	Komisia do 4. októbra 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi vplyv existujúceho vnútroštátneho práva na konfiškáciu a vymáhanie majetku, a podľa potreby k nej pripojí vhodné návrhy.

Komisia v uvedenej správe tiež posúdi, či je potrebné revidovať zoznam trestných činov uvedený v článku 5 ods. 2.	n.a.				n.a.		
Č: 14
O: 1	Jednotná akcia 98/699/SVV, článok 1 písm. a) a články 3 a 4 rámcového rozhodnutia 2001/500/SVV a prvé štyri zarážky článku 1 a článok 3 rámcového rozhodnutia 2005/212/SVV sa nahrádzajú touto smernicou pre členské štáty viazané touto smernicou bez toho, aby boli dotknuté povinnosti týchto členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu uvedených rámcových rozhodnutí do vnútroštátneho práva.	n.a.				n.a.		
Č. 14
O: 2	Pre členské štáty viazané touto smernicou sa odkazy na jednotnú akciu 98/699/SVV a ustanovenia rámcových rozhodnutí 2001/500/SVV a 2005/212/SVV uvedené v odseku 1 považujú za odkazy na túto smernicu.	n.a.				n.a.		
Č: 15	Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.				n.a.		
Č. 16	Táto smernica je určená členským štátom v súlade so zmluvami.	n.a.				n.a.