(Návrh)

ZÁKON 

z ... 2019

o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a správe zaisteného majetku 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

§ 1
Predmet úpravy

(1) Tento zákon upravuje výkon rozhodnutí o zaistení majetku vydaných
a)	v trestnom konaní vrátane výkonu rozhodnutí o zaistení majetku v rámci medzinárodnej spolupráce justičných orgánov v trestných veciach,
b)	pri správe daní, 
c)	pri preukazovaní pôvodu majetku,)
d)	pri vykonávaní medzinárodných sankcií.) 

(2) Tento zákon ďalej upravuje správu majetku zaisteného podľa odseku 1 okrem zaistených vecí, ktoré sú potrebné na účely vykonania dôkazu.

§ 2
Všeobecné ustanovenia

(1) Majetkom sa na účely tohto zákona rozumejú veci podľa Občianskeho zákonníka, práva alebo iné majetkové hodnoty, najmä byty, nebytové priestory, peniaze v hotovosti alebo peniaze vedené na účte a peniazmi oceniteľné hodnoty okrem jadrového materiálu, rádioaktívneho odpadu, vyhoretého jadrového paliva a inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu. 

(2) Príslušným orgánom sa na účely tohto zákona rozumie orgán verejnej moci, ktorý vydal rozhodnutie o zaistení majetku. Po podaní obžaloby alebo návrhu na schválenie dohody o uznaní viny a prijatí trestu je príslušným orgánom súd.

(3) Dotknutou osobou sa na účely tohto zákona rozumie fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej majetok bol alebo má byť zaistený. 

(4) Správou zaisteného majetku sa na účely tohto zákona rozumie súhrn oprávnení a povinností Finančného riaditeľstva Slovenskej republiky k majetku, ktorý bol zaistený (ďalej len „správca zaisteného majetku“).  
(5) Rozhodnutím o zaistení majetku sa na účely tohto zákona rozumie aj rozhodnutie o zabezpečení majetku pri správe daní. 

(6) Nezúčastnenou osobou sa na účely tohto zákona rozumie osoba spôsobilá na právne úkony, u ktorej nie sú pochybnosti o jej nezaujatosti vo vzťahu k osobám, ktorých sa úkon podľa tohto zákona priamo dotýka. 

(7)  Na postup príslušných orgánov sa použijú ustanovenia § 3 až 9, ak osobitný predpis neustanovuje inak.) 

§ 3
Všeobecné opatrenia

(1) Príslušný orgán, ktorý rozhodol o zaistení majetku (ďalej len „zaistenie“), vykoná úkony nevyhnutné na výkon rozhodnutia o zaistení, a to aj pred nadobudnutím právoplatnosti tohto rozhodnutia.

(2) Príslušný orgán, ktorý rozhodol o zaistení, upovedomí o tomto rozhodnutí osoby a orgány, o ktorých je mu známe, že majú k zaistenému majetku predkupné právo alebo iné právo alebo vedú konanie, v ktorom bol obmedzený výkon práva so zaisteným majetkom nakladať. Ak bolo zaistené majetkové právo, príslušný orgán doručí rozhodnutie o zaistení aj dlžníkovi dotknutej osoby a uloží mu, aby zodpovedajúce plnenie odovzdal do úschovy príslušného orgánu. Zložením predmetu plnenia podľa predchádzajúcej vety je dlžníkov záväzok v rozsahu poskytnutého plnenia splnený. 

(3) Príslušný orgán, ktorý rozhodol o zaistení, zašle rozhodnutie o zaistení bezodkladne orgánu alebo osobe, ktorý podľa osobitných predpisov) vedie evidenciu majetku, ktorý bol zaistený a súčasne ho vyzve, aby mu bezodkladne oznámil, ak zistí, že sa s majetkom, ktorý bol zaistený, nakladá tak, že hrozí zmarenie alebo sťaženie účelu zaistenia. Príslušný orgán zašle orgánu alebo osobe podľa prvej vety aj rozhodnutie, ktorým zrušil zaistenie alebo ktorým zaistenie obmedzil. 

(4) Ak je na prevod práva k zaistenému majetku alebo na vznik práva k zaistenému majetku potrebný zápis do evidencie podľa osobitných predpisov4) alebo rozhodnutie o zápise do tejto evidencie, možno po výzve podľa odseku 3 taký zápis vykonať alebo rozhodnutie o zápise vydať len s predchádzajúcim súhlasom príslušného orgánu, ktorý rozhodol o zaistení. Právne úkony urobené bez predchádzajúceho súhlasu príslušného orgánu, ktorý rozhodol o zaistení sú neplatné; na neplatnosť právnych úkonov súd prihliadne aj bez návrhu.

§ 4
Vylúčenie majetku

Výkonu rozhodnutia o zaistení nepodlieha majetok, ktorý nemožno postihnúť exekúciou.) 

§ 5
Vylúčenie vecí z výkonu rozhodnutia o zaistení na návrh  

(1) Príslušný orgán rozhodne na návrh dotknutej osoby alebo osoby, o ktorej výživu a výchovu je dotknutá osoba povinná sa starať, či sú z výkonu rozhodnutia o zaistení vylúčené aj iné veci ako tie, ktoré sú vylúčené podľa § 4.

(2) Na návrh osoby, ktorá namieta svoje vlastnícke právo k veciam, ktoré boli zaistené, rozhodne príslušný orgán o vylúčení  týchto vecí z výkonu rozhodnutia o zaistení, ak nezistí skutočnosti, ktoré by dôvodnosť tohto návrhu vážne spochybňovali. Príslušný orgán rozhodne o návrhu na vylúčenie veci z výkonu rozhodnutia o zaistení do desiatich dní odo dňa jeho doručenia.

(3) Proti rozhodnutiu podľa odsekov 1 a 2 je prípustný opravný prostriedok, ktorý má odkladný účinok.

Postup pri zaisťovaní 

§ 6
Zisťovanie majetku podliehajúceho zaisteniu

(1) Na zistenie rozsahu a umiestnenia majetku dotknutej osoby môže príslušný orgán vypočuť dotknutú osobu alebo inú osobu, ktorá má alebo môže mať vedomosť o majetku podliehajúcom zaisteniu, o čom spíše príslušný orgán zápisnicu.

(2) Príslušný orgán vyzve dotknutú osobu, aby v lehote do desiatich dní zaslala písomné  vyhlásenie o majetku, v ktorom uvedie  
a)	zamestnávateľa a výšku peňažného plnenia alebo iného plnenia z pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu,
b)	dohliadaný subjekt finančného trhu,) v ktorom má dotknutá osoba účet, číslo účtu a výšku finančných prostriedkov na ňom vedenú ku dňu vyhlásenia,
c)	dlžníka, u ktorého má dotknutá osoba pohľadávku, jej výšku a lehotu splatnosti,
d)	hnuteľnú vec vo vlastníctve alebo spoluvlastníctve dotknutej osoby a miesto, kde sa táto hnuteľná vec nachádza,
e)	nehnuteľnosť vo vlastníctve alebo spoluvlastníctve dotknutej osoby a miesto, kde sa táto nehnuteľnosť nachádza,
f)	ďalšie majetkové práva dotknutej osoby a údaje potrebné na ich jednoznačnú    identifikáciu.

(3) Príslušný orgán vyzve dotknutú osobu na zaslanie doplneného vyhlásenia o majetku, ak zistí, že sa majetkové pomery dotknutej osoby podstatne zmenili.

(4) Príslušný orgán zisťuje majetok podliehajúci zaisteniu aj využitím úradných evidencií o majetku.

§ 7
Zisťovanie a zaisťovanie hnuteľných vecí

(1) Príslušný orgán je oprávnený na účely výkonu rozhodnutia o zaistení nariadiť osobnú prehliadku dotknutej osoby; osobnú prehliadku vykoná príslušný orgán a k výkonu osobnej prehliadky priberie nezúčastnenú osobu. Osobnú prehliadku vykonáva vždy osoba rovnakého pohlavia. Na návrh príslušného orgánu je súd oprávnený na účely výkonu rozhodnutia o zaistení nariadiť prehliadku bytu alebo iných priestorov slúžiacich na bývanie alebo priestorov k nim prináležiacich (ďalej len „obydlie“) a iných priestorov a pozemkov, kde je možné predpokladať, že má dotknutá osoba svoj majetok; túto prehliadku vykoná príslušný orgán. 

(2) Dotknutá osoba je povinná umožniť príslušnému orgánu prístup na miesta, v ktorých sa má vykonať prehliadka podľa odseku 1 tretej vety. Ak túto povinnosť nesplní, je príslušný orgán oprávnený zabezpečiť si do týchto miest prístup aj bez súhlasu dotknutej osoby.

(3) Príslušný orgán spíše hnuteľné veci, ktorých sa zaistenie týka, a ak nie sú hnuteľné veci zaistené pri prehliadke uvedené v rozhodnutí o zaistení, spíše tie z nich, ktoré nie sú podľa tohto zákona zo zaistenia vylúčené.

(4) Príslušný orgán priberie na vykonanie súpisu hnuteľných vecí nezúčastnenú osobu.

(5) Príslušný orgán upovedomí dotknutú osobu a jej manžela alebo inú blízku osobu) dotknutej osoby o tom, ktoré hnuteľné veci boli do súpisu zaradené.

(6) Príslušný orgán doručí právoplatné rozhodnutie o zaistení osobám, o ktorých mu je známe, že majú k veci predkupné právo alebo iné vecné právo a vyvesí ho na svojej úradnej tabuli.

(7) Príslušný orgán vyhotoví zápisnicu o vykonaní prehliadky podľa odseku 1. 

§ 8
Zisťovanie a zaisťovanie cenných papierov, zaknihovaných cenných papierov a peňažných prostriedkov  

(1) Príslušný orgán je oprávnený na účely zaistenia zaknihovaného cenného papiera  podať príkaz na registráciu pozastavenia práva nakladať so zaknihovaným cenným papierom,) keď sa dozvie, že tieto zaknihované cenné papiere sú pre dotknutú osobu evidované v príslušnej evidencii; v prípade potreby alebo pri pochybnostiach si vyžiada správu od centrálneho depozitára cenných papierov alebo inej osoby oprávnenej viesť takúto evidenciu.  

(2) Ak boli pri postupe podľa tohto zákona nájdené finančné prostriedky v cudzej mene, iné devízové hodnoty alebo vyššia čiastka peňazí v eurách ako je zo zaistenia vylúčená,  spíšu sa podľa § 7 ods. 3 až 5 a zložia sa do úschovy príslušnému orgánu. Ak príslušný orgán rozhodol o zaistení peňažných prostriedkov na účte, zašle rozhodnutie o zaistení bezodkladne tomu, kto vedie tento účet. 

 (3) Vkladné knižky, vkladové listy a iné formy vkladov, akcie, zmenky, šeky alebo iné cenné papiere alebo iné listiny, ktorých predloženie je nutné na uplatnenie určitého práva, sa spíšu a zložia sa do úschovy príslušnému orgánu.

(4) Ak ide o vkladové listy, akcie, zmenky, šeky alebo iné cenné papiere alebo iné listiny, ktorých predloženie je nutné na uplatnenie určitého práva, príslušný orgán podľa ich povahy vyzve toho, kto má plniť, aby zodpovedajúce plnenie odovzdal príslušnému orgánu.
 
§ 9
Zisťovanie a zaisťovanie nehnuteľností

(1) Ak sa príslušný orgán dozvie, že dotknutá osoba je vlastníkom nehnuteľnosti, na ktorú sa má vzťahovať alebo vzťahuje zaistenie, overí túto skutočnosť v katastri nehnuteľností. Rozhodnutie o zaistení musí obsahovať aj náležitosti verejnej listiny,) ktorá je spôsobilá na zápis práva do katastra nehnuteľností. Rovnopis rozhodnutia o zaistení príslušný orgán zašle príslušnému orgánu štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností a správcovi zaisteného majetku.

(2) Na návrh príslušného orgánu je súd oprávnený na účely výkonu rozhodnutia o zaistení nariadiť obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva. Príslušný orgán upovedomí o čase a mieste obhliadky nehnuteľnosti a jej príslušenstva dotknutú osobu alebo osobu, ktorá s ňou žije v spoločnej domácnosti alebo osobu, o ktorej je známe, že má k nehnuteľnosti právo. Dotknutá osoba alebo osoba s ňou žijúca v spoločnej domácnosti alebo osoba, o ktorej je známe, že má k nehnuteľnosti právo, sú povinné obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva príslušnému orgánu umožniť; ak túto povinnosť nesplnia, je príslušný orgán oprávnený zabezpečiť si do týchto miest prístup aj bez súhlasu takýchto osôb. Príslušný orgán priberie k výkonu obhliadky nehnuteľnosti a jej príslušenstva nezúčastnenú osobu. Príslušný orgán vyhotoví zápisnicu o vykonaní obhliadky nehnuteľnosti a jej príslušenstva. 

(3) Príslušný orgán štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností zapíše bezodkladne na základe vykonateľného rozhodnutia o zaistení poznámku v katastri nehnuteľností. Poznámku zapísanú do katastra nehnuteľností na základe rozhodnutia o zaistení príslušný orgán štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností bezodkladne vymaže na základe rozhodnutia o zrušení zaistenia alebo rozhodnutia o obmedzení zaistenia; v prípade obmedzenia zaistenia príslušný orgán štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností zároveň zapíše novú poznámku podľa rozhodnutia o obmedzení zaistenia.

Správa zaisteného majetku 

§ 10
Účel správy zaisteného majetku a zodpovednosť správcu zaisteného majetku

(1) Účelom správy zaisteného majetku je zabrániť, aby došlo bezdôvodne k zníženiu hodnoty zaisteného majetku alebo k jeho zmenšeniu, prípadne zabezpečiť, aby sa hodnota zaisteného majetku očakávaným spôsobom zvýšila.

(2) Pre dosiahnutie účelu správy zaisteného majetku správca zaisteného majetku vykonáva v potrebnom rozsahu práva a povinnosti spojené so zaisteným majetkom. Správca zaisteného majetku vykonáva jednotlivé práva a povinnosti podľa povahy zaisteného majetku a práv s ním spojených podľa tohto zákona a osobitného predpisu;) osoba podľa § 11 ods. 3 a 4 vykonáva aj povinnosti uvedené v poverení alebo dohodnuté v zmluve. Pri správe zaisteného majetku správca zaisteného majetku postupuje s odbornou starostlivosťou; to platí aj pre osoby podľa § 11 ods. 3 a 4.

(3) Správca zaisteného majetku zodpovedá za škodu spôsobenú pri výkone správy zaisteného majetku ním alebo osobami, prostredníctvom ktorých zabezpečil plnenie svojich úloh tomu, komu bola škoda spôsobená v súvislosti s výkonom tejto činnosti; tejto zodpovednosti sa zbaví, ak preukáže, že sa škode nemohlo zabrániť ani pri vynaložení odbornej starostlivosti, ktorú je možné od neho spravodlivo požadovať.
 
§ 11
Správca zaisteného majetku

(1) Správca zaisteného majetku za podmienok ustanovených týmto zákonom môže zabezpečovať správu zaisteného majetku alebo jeho časti prostredníctvom inej osoby. 

(2) Správca zaisteného majetku začína vykonávať správu zaisteného majetku okamihom doručenia vykonateľného rozhodnutia o zaistení. Ak ide o zaistenú hnuteľnú vec, ktorú má v držbe príslušný orgán, správca zaisteného majetku začína vykonávať správu takejto hnuteľnej veci až okamihom jej prevzatia, o čom sa vyhotoví preberací protokol. Ak dôjde k obmedzeniu zaistenia alebo k zrušeniu zaistenia príslušný orgán zašle správcovi zaisteného majetku rozhodnutie o obmedzení zaistenia alebo rozhodnutie o zrušení zaistenia.  

(3) Ak bola zaistená majetková účasť v právnickej osobe, ktorá umožňuje podieľať sa na konaní právnickej osoby, a ak je potrebné vykonať správu majetkovej účasti v právnickej osobe (ďalej len „výkon správy podielu“), správca zaisteného majetku môže písomne poveriť výkonom správy podielu osobu zapísanú v zozname správcov podľa osobitného predpisu) (ďalej len „poverená osoba“). Ak osobitný predpis viaže vlastníctvo podielu alebo výkon funkcie štatutárneho orgánu v právnickej osobe na splnenie určitých osobitných podmienok, tieto podmienky nemusia byť u poverenej osoby splnené. Poverená osoba môže poverenie na výkon správy podielu odmietnuť len z dôležitých dôvodov, ktoré posúdi správca zaisteného majetku. Udelenie poverenia a zrušenie poverenia sa zapisuje na návrh správcu zaisteného majetku do obchodného registra alebo iného zákonom ustanoveného registra, zápisom v ktorom právnická osoba vzniká. 

(4) Správca zaisteného majetku môže v odôvodnených prípadoch podľa povahy zaisteného majetku vykonávať správu zaisteného majetku na základe zmluvy o výkone správy prostredníctvom inej osoby podnikajúcej v určitej oblasti alebo dostatočne odborne spôsobilej na správu majetku (ďalej len „zmluvný správca“), a to za dojednanú odplatu alebo bezodplatne.

(5) Poverenie podľa odseku 3 musí obsahovať, najmä označenie orgánu, ktorý poverenie vydal, označenie poverenej osoby a vymedzenie práv a povinností spojených s výkonom správy zaisteného majetku. V poverení alebo v pripojených listinách správca zaisteného majetku určí zaistený majetok, ktorého sa poverenie týka. Správca zaisteného majetku môže poverenie kedykoľvek písomne zrušiť, ak poverená osoba neplní povinnosti ustanovené týmto zákonom alebo vymedzené v  poverení. Poverenie poverenej osobe na výkon správy podielu zaniká aj  zánikom jej oprávnenia vykonávať činnosť podľa osobitného predpisu11) alebo zánikom právnickej osoby bez právneho nástupcu.

(6) Obsahom zmluvy podľa odseku 4 musí byť aj dohoda o zodpovednosti za škodu spôsobenú na zaistenom majetku v čase výkonu správy zaisteného majetku, inak je zmluva neplatná; ak to povaha zaisteného majetku vyžaduje, môže správca zaisteného majetku vyžadovať, aby  mal zmluvný správca uzatvorenú zmluvu o poistení zodpovednosti za škodu. Zmluva môže byť uzatvorená aj na zabezpečovanie správy časti zaisteného majetku. Ak je predmetom zmluvy výkon správy zaisteného majetku spočívajúci v predaji zaisteného majetku, musí obsahovať aj dohodu o spôsobe určenia kúpnej ceny, o postupe pri jeho predaji a informáciu o čísle bankového účtu, na ktorý budú poukázané prostriedky získané z predaja majetku. Odplatu za výkon správy zaisteného majetku hradí správca zaisteného majetku z prostriedkov štátneho rozpočtu.

(7) Správca zaisteného majetku bezodkladne informuje príslušný orgán o postupe podľa odsekov 3 a 4. O vydaní poverenia alebo zrušení poverenia, o poverení inej poverenej osoby a o uzavretí zmluvy podľa odseku 4 správca zaisteného majetku upovedomí dotknutú osobu.  

§ 12
Práva a povinnosti správcu zaisteného majetku

(1) Správca zaisteného majetku je povinný na účel zabránenia zníženia hodnoty alebo zmenšenia zaisteného majetku, najmä
a)	včas uplatniť nárok na náhradu škody a nárok na vydanie bezdôvodného obohatenia,
b)	priebežne sledovať, či dlžníci včas a riadne plnia svoje záväzky k zaistenému majetku, včas uplatňovať a vymáhať právo, ktoré inak patrí vlastníkovi zaisteného majetku  alebo inej osobe oprávnenej s majetkom nakladať a zamedzovať premlčaniu alebo zániku týchto práv,
c)	dovolávať sa neplatnosti právneho úkonu urobeného dotknutou osobou v rozpore s rozhodnutím o zaistení.

(2) Hnuteľnú vec, ktorú dotknutá osoba vydala alebo jej bola odňatá, je správca zaisteného majetku povinný zabezpečiť a chrániť pred znehodnotením, najmä pred jej poškodením, zničením, stratou, odcudzením alebo zneužitím a je povinný vykonať potrebné úkony smerujúce k uchovaniu hodnoty zaistenej hnuteľnej veci.

(3) Správca zaisteného majetku vykonáva na účel ochrany zaisteného majetku v súdnom konaní, správnom konaní alebo inom konaní všetky úkony, ktoré je inak oprávnený  vykonať jeho vlastník alebo iná osoba oprávnená s majetkom nakladať.

(4) Správca zaisteného majetku vedie o zaistenom majetku evidenciu až do doby ukončenia správy zaisteného majetku; zaistený majetok nie je predmetom účtovníctva a inventarizácie podľa osobitného predpisu.)

(5) Iné povinnosti súvisiace so zaisteným majetkom ako uvedené v odsekoch 1 až 4 správca zaisteného majetku nevykonáva. Iné práva súvisiace so zaisteným majetkom vykonáva správca zaisteného majetku na účel ochrany zaisteného majetku len v rozsahu, v akom boli zakázané dotknutej osobe príslušným orgánom. Správca zaisteného majetku nie je oprávnený zaistený majetok prenajať, zaťažiť alebo previesť na inú osobu; ustanovenie § 16 tým nie je dotknuté. Správca zaisteného majetku môže zaistený majetok používať len, ak ide o majetok, ktorý stráca na hodnote, ak sa nepoužíva. 

(6) Na účely riadneho výkonu správy zaisteného majetku je správca zaisteného majetku oprávnený vykonať všetky potrebné úkony, nahliadať do účtovných záznamov, zmlúv a ďalších písomností týkajúcich sa zaisteného majetku a vstupovať na miesta, kde sa nachádzajú; dotknutá osoba ako aj iné osoby, voči ktorým je úkon vykonávaný, sú povinné správcovi zaisteného majetku poskytnúť potrebnú súčinnosť. Ak osoby uvedené v prvej vete bez dostatočného ospravedlnenia neuposlúchnu príkaz alebo nevyhovejú výzve správcu zaisteného majetku a neposkytnú mu potrebnú súčinnosť, môže im správca zaisteného majetku uložiť poriadkovú pokutu do 15 000 eur. Ak taký príkaz alebo výzvu neuposlúchne fyzická osoba, ktorá koná za právnickú osobu, poriadková pokuta sa uloží tejto fyzickej osobe; o tom je potrebné tieto osoby vopred poučiť.   

(7) Ak dotknutá osoba alebo tretia osoba ďalej užíva zaistenú nehnuteľnosť, správca zaisteného majetku nezodpovedá za konanie dotknutej osoby ani tretej osoby. Správca zaisteného majetku takúto nehnuteľnosť nie je povinný udržiavať v stave spôsobilom na riadne užívanie, zabezpečovať údržbu a opravy a vykonávať ďalšie úkony, ktoré inak prináležia dotknutej osobe alebo užívateľovi takejto nehnuteľnosti. Na takéto úkony je v súlade s rozhodnutím o zaistení oprávnená a povinná dotknutá osoba.

(8) Správca zaisteného majetku pri prevzatí zaisteného majetku do dispozície a pri jeho odovzdaní do dispozície inej osoby vyhotoví záznam, ktorý obsahuje najmä identifikáciu preberaného alebo odovzdaného zaisteného majetku a zhodnotenie jeho stavu ku dňu vyhotovenia záznamu. Rovnopis záznamu správca zaisteného majetku odovzdá pri preberaní zaisteného majetku orgánu alebo osobe, od ktorej zaistený majetok preberá a pri odovzdaní zaisteného majetku orgánu alebo osobe, ktorej zaistený majetok odovzdáva. Dotknutej osobe vydá správca zaisteného majetku rovnopis záznamu, ak o to požiada.

§ 13
 Výkon správy podielu

(1) Poverená osoba vstupuje do zaistených práv spoločníka obchodnej spoločnosti alebo člena družstva a vykonáva ich v potrebnom rozsahu v súlade s týmto zákonom a Obchodným zákonníkom. 

(2) Ak je na dosiahnutie účelu výkonu správy podielu potrebné vymeniť jedného alebo viacerých členov štatutárneho orgánu právnickej osoby a zaistené práva taký postup poverenej osobe umožňujú, poverená osoba zvolá najvyšší orgán právnickej osoby a jeho prostredníctvom dosiahne ich odvolanie a nechá sa namiesto nich zvoliť za člena štatutárneho orgánu.

(3) Na výzvu správcu zaisteného majetku je poverená osoba povinná predložiť v primeranej lehote správu o svojej činnosti pri výkone správy podielu; správu o svojej činnosti pri výkone správy podielu je poverená osoba povinná predložiť správcovi zaisteného majetku vždy do 15 dní po tom, čo zaniklo alebo bolo zrušené jej poverenie na výkon správy podielu.

(4) Ak poverená osoba vykonáva v čase zániku alebo zrušenia poverenia funkciu člena štatutárneho orgánu právnickej osoby, táto funkcia zaniká ku dňu zániku alebo zrušenia poverenia; ak však správca zaisteného majetku poveril výkonom správy podielu podľa tohto zákona novú poverenú osobu do 14 dní po tom, čo bolo zrušené alebo zaniklo poverenie pôvodnej poverenej osobe, prechádza na novú poverenú osobu táto funkcia ku dňu jej poverenia výkonom správy podielu. Právne úkony urobené pôvodnou poverenou osobou   vo funkcii člena štatutárneho orgánu právnickej osoby v čase medzi zrušením alebo zánikom jej poverenia a okamihom, keď sa o zrušení alebo zániku poverenia dozvedela, zostávajú platné, ak ich schváli štatutárny orgán právnickej osoby. Pôvodná poverená osoba je povinná poskytnúť novej poverenej osobe na jej žiadosť potrebnú súčinnosť a informovať ju o ňou urobených právnych úkonoch.

	(5) Ak výkon správy podielu vykonáva správca zaisteného majetku, postupuje primerane podľa odsekov 1 až 4.

§ 14
Odmena poverenej osoby  

(1) Poverená osoba má právo na primeranú odmenu a náhradu hotových výdavkov spojených s výkonom správy podielu.

(2) Odmena poverenej osobe, ktorá na základe zaistených práv k podielu vykonáva funkciu člena štatutárneho orgánu právnickej osoby a náhrada jej hotových výdavkov sa hradí z majetku právnickej osoby. Ak majetok právnickej osoby nepostačuje úplne alebo sčasti na úhradu odmeny poverenej osoby a na náhradu jej hotových výdavkov, hradí ich správca zaisteného majetku. Odmenu poverenej osobe, ktorá vykonáva výkon správy podielu a nie je členom štatutárneho orgánu právnickej osoby, ako aj náhradu jej hotových výdavkov, hradí správca zaisteného majetku.

(3) Správca zaisteného majetku rozhodne na návrh poverenej osoby o výške jej odmeny. Ak sa hotové výdavky nehradia z majetku právnickej osoby, správca zaisteného majetku rozhodne tiež o výške náhrady jej hotových výdavkov; návrh poverenej osoby musí obsahovať vyúčtovanie odmeny a hotových výdavkov, pričom navrhovanú výšku náhrady hotových výdavkov je poverená osoba povinná preukázateľne doložiť a odôvodniť ich účelnosť. Proti rozhodnutiu podľa prvej vety nie je prípustné odvolanie.

(4) Pri určení výšky odmeny poverenej osobe vychádza správca zaisteného majetku zo skutočnosti, či poverená osoba vykonáva v právnickej osobe funkciu člena štatutárneho orgánu a z výšky obratu právnickej osoby za posledné   účtovné obdobie. Ak nie je možné určiť výšku odmeny poverenej osobe podľa týchto kritérií, prihliadne správca zaisteného majetku pri určení jej výšky počas výkonu správy podielu, na rozsah a náročnosť vykonávanej činnosti a ak vykonáva poverená osoba v právnickej osobe funkciu člena štatutárneho orgánu, prihliadne správca zaisteného majetku aj na výšku odmeny ostatných členov štatutárneho orgánu alebo ak nie sú takí členovia štatutárneho orgánu, prihliadne na výšku odmeny bývalých členov štatutárneho orgánu.

(5) Správca zaisteného majetku môže počas výkonu správy podielu rozhodnúť o vyplatení časti odmeny a náhrady hotových výdavkov poverenej osobe, a to aj opakovane.

(6) Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom ustanoví podrobnosti o výške odmeny poverenej osoby a o podmienkach na určenie náhrady hotových výdavkov poverenej osoby. 

§ 15
Náklady správy zaisteného majetku

Náklady potrebné na riadny výkon správy zaisteného majetku hradí správca zaisteného majetku. Ak bude spravovaný majetok alebo výťažok z neho vydaný dotknutej osobe, správca zaisteného majetku je oprávnený odpočítať alebo uplatniť úhradu tých nákladov, ktoré by bol na ňu povinný vynaložiť aj vlastník; o výške týchto nákladov vydá správca zaisteného majetku rozhodnutie.

§ 16
Predaj zaisteného majetku

(1) Správca zaisteného majetku môže predať zaistený majetok s predchádzajúcim súhlasom dotknutej osoby; súhlas môže byť udelený písomne alebo ústne do zápisnice. Dotknutá osoba sa v takom prípade môže vyjadriť k najnižšej cene, za ktorú je možné majetok predať; o tomto práve musí byť poučená.

	(2) Bez súhlasu uvedeného v odseku 1 môže správca zaisteného majetku predať zaistený majetok, ak možno dôvodne predpokladať, že 
a)	zaistený majetok podľahne rýchlej skaze alebo inej ťažko odvrátiteľnej škode,
b)	zaistený majetok bude rýchlo strácať na hodnote a ide o majetok, ktorý dotknutá osoba nadobudla počas šiestich mesiacov pred vydaním rozhodnutia o zaistení, alebo
c)	so správou zaisteného majetku budú spojené neprimerané náklady a dotknutá osoba napriek výzve správcu zaisteného majetku nezloží peňažnú zábezpeku na ich úhradu.

(3) O predaji zaisteného majetku podľa odseku 2 písm. b) a c) správca zaisteného majetku vydá rozhodnutie, ktoré sa doručuje dotknutej osobe. Správca zaisteného majetku upovedomuje o predaji zaisteného majetku príslušný orgán.

(4) V prípade splnenia podmienok ustanovených týmto zákonom je zmluvný správca povinný navrhnúť správcovi zaisteného majetku predaj zaisteného majetku. Zmluvný správca môže zaistený majetok predať len so súhlasom správcu zaisteného majetku. 

(5) Pri určení kúpnej ceny a pri predaji postupuje
a)	správca zaisteného majetku primerane podľa osobitného predpisu,)
b)	zmluvný správca spôsobom dohodnutým v zmluve.

(6) Peňažné prostriedky získané predajom sa zložia do úschovy správcu zaisteného majetku. 

§ 17
Spoločné ustanovenia

(1) Týmto zákonom nie sú dotknuté osobitné predpisy, ktoré upravujú osobitné podmienky pre nakladanie s majetkom.10) 

(2) Ak je zaistenie zrušené, vráti správca zaisteného majetku zaistený majetok dotknutej osobe; o odovzdaní zaisteného majetku dotknutej osobe sa vyhotoví záznam. Úkony spojené so zmenou zápisu údajov v evidenciách o majetku, ktorý bol zaistený, vykonáva správca zaisteného majetku. Ak došlo k predaju zaisteného majetku a zaistenie bolo zrušené, vráti správca zaisteného majetku dotknutej osobe peňažné prostriedky získané predajom zaisteného majetku.

(3) Ak sa podľa osobitných predpisov) stáva vlastníkom zaisteného majetku štát, správca zaisteného majetku zabezpečí všetky úkony potrebné pre odovzdanie zaisteného majetku orgánu, ktorý spravuje tento majetok štátu podľa osobitného predpisu.)  

	(4) Za porušenie povinností podľa § 6 až 9 môže príslušný orgán uložiť dotknutej osobe poriadkovú pokutu do 15 000 eur, a to aj opakovane; ustanovenie § 11 ods. 6 tretia veta sa použije rovnako.

(5) Na konanie a rozhodovanie podľa odseku 4 a § 5, § 12 ods. 6, § 14 ods. 3, § 15 a § 16 ods. 3 sa vzťahuje Správny poriadok. 

(6) Na konanie podľa § 7 ods. 1 alebo § 9 ods. 2 je príslušný okresný súd, v ktorého obvode sa nachádza majetok, ktorého sa rozhodnutie o zaistení týka; okresný súd rozhoduje uznesením, ktoré musí byť vydané písomne a musí byť odôvodnené. Uznesenie doručuje dotknutej osobe príslušný orgán pri výkone prehliadky alebo obhliadky. 

(7) Príslušné orgány podľa tohto zákona sú oprávnené spracúvať a sprístupniť osobné údaje dotknutých osôb podľa osobitného predpisu.) Na účely tohto zákona možno spracúvať a sprístupniť meno, priezvisko, rodné číslo alebo dátum narodenia a trvalý pobyt alebo iný pobyt dotknutej osoby.

(8) Policajný zbor je povinný poskytnúť príslušnému orgánu na jeho žiadosť spoluprácu a ochranu pri vykonávaní prehliadky alebo obhliadky. O spoluprácu a ochranu Policajného zboru možno požiadať, ak si ju príslušný orgán nedokáže zabezpečiť sám alebo ak možno odôvodnene predpokladať ohrozenie života alebo zdravia zástupcu príslušného orgánu alebo marenie výkonu prehliadky alebo obhliadky alebo ak je ohrozený život alebo zdravie zástupcu príslušného orgánu alebo je marený výkon prehliadky alebo obhliadky. Oprávnenosť prehliadky alebo obhliadky je potrebné Policajnému zboru hodnoverným spôsobom preukázať.
§ 18
Prechodné ustanovenie

Tento zákon sa použije na správu majetku zaisteného na základe rozhodnutia o zaistení vydaného po 1. júli 2020. 

§ 19

Týmto zákonom sa preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe. 

Čl. II

Zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení zákona č. 650/2005 Z. z., zákona č. 692/2006 Z. z., zákona č. 218/2007 Z. z., zákona č. 491/2008 Z. z., zákona č. 497/2008 Z. z., zákona č. 498/2008 Z. z., zákona č. 59/2009 Z. z., zákona č. 257/2009 Z. z., zákona č. 317/2009 Z. z., zákona č. 492/2009 Z. z., zákona č. 576/2009 Z. z., zákona č. 224/2010 Z. z., zákona č. 547/2010 Z. z., zákona č. 33/2011 Z. z., zákona č. 262/2011 Z. z., zákona č. 313/2011 Z. z., zákona č. 246/2012 Z. z., zákona č. 334/2012 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 428/2012 Z. z., uznesenia Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 189/2013 Z. z., zákona č. 204/2013 Z. z., zákona č. 1/2014 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 260/2014 Z. z., zákona č. 73/2015 Z. z., zákona č. 174/2015 Z. z., zákona č. 78/2015 Z. z., zákona č. 87/2015 Z. z., zákona č. 397/2015 Z. z., zákona č. 398/2015 Z. z., zákona č. 440/2015 Z. z., zákona č. 444/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 316/2016 Z. z., zákona č. 264/2017 Z. z., zákona č. 274/2017 Z. z, zákona 161/2018 Z. z., zákona č. 321/2018 Z. z., zákona č. 35/2019 Z. z. a nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 38/2019 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. § 33 sa dopĺňa písmenom f), ktoré znie: 
„f) zhabanie časti majetku.“.

2. V § 35 za sa odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie:
,,(5) Popri ochrannom opatrení zhabania časti majetku nemožno uložiť trest prepadnutia majetku.“.

Doterajšie odseky 5 a 6 sa označujú ako odseky 6 a 7.

3. Za § 83 sa vkladá § 83a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„83a
Zhabanie časti majetku

(1)  Ak nebol uložený trest prepadnutia majetku podľa § 58, môže súd uložiť zhabanie časti majetku páchateľovi, ktorého odsudzuje za úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky alebo za trestný čin neoprávneného prístupu do počítačového systému podľa § 247, neoprávneného zásahu do počítačového systému podľa § 247a, výroby a držby prístupového zariadenia, hesla do počítačového systému alebo iných údajov podľa § 247d, machinácie pri verejnom obstarávaní a verejnej dražbe podľa § 266, prijímania úplatku podľa § 328 až 330, podplácania podľa § 332 až 334, nepriamej korupcie podľa § 336 alebo rozširovania detskej pornografie podľa § 369, ktorým páchateľ získal alebo sa snažil získať pre seba alebo pre iného majetkový prospech a súd má s ohľadom na všetky skutočnosti za to, že určitá časť jeho majetku je výnosom z trestnej činnosti na základe preukázania, že hodnota majetku, ktorú páchateľ nadobudol alebo previedol na inú osobu v čase najviac päť rokov pred spáchaním takéhoto trestného činu, v čase jeho spáchania alebo po jeho spáchaní je v hrubom nepomere k príjmom páchateľa nadobudnutým v súlade so zákonom alebo na základe inej zistenej skutočnosti odôvodňujúcej takýto záver.   

(2) Zhabanie časti majetku môže súd uložiť aj vtedy, ak by tento majetok mohol byť zhabaný podľa odseku 1, ak páchateľ tento majetok
a)	previedol na inú osobu bezplatne alebo za nápadne výhodných podmienok a táto osoba vedela alebo mohla a mala vedieť, že na ňu takýto majetok previedol, aby sa vyhol uloženiu zhabania veci podľa § 83, alebo že tento majetok bol získaný v rozpore so zákonom, 
b)	previedol na blízku osobu,
c)	previedol na právnickú osobu, v ktorej má sám alebo v spojení s blízkymi osobami väčšinovú majetkovú účasť, väčšinový podiel na hlasovacích právach alebo rozhodujúci vplyv na riadení, a takýto majetok páchateľ bezplatne alebo za nápadne výhodných podmienok užíva, alebo
d)	nadobudol do bezpodielového spoluvlastníctva manželov alebo tento majetok sa nachádzala v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov, ktoré bolo vysporiadané dohodou a patrí manželovi páchateľa.

      (3) Súd je povinný pri uložení zhabania časti majetku určiť veci, ktoré podliehajú zhabaniu. Ak bol preukázaný hrubý nepomer medzi hodnotou majetku a príjmami páchateľa nadobudnutými v súlade so zákonom v sledovanom období, môže súd určiť akékoľvek veci patriace páchateľovi v hodnote až do výšky preukázaného hrubého nepomeru. 

	(4) Ak súdu nie je známe, kde sa veci, ktoré sú predmetom zhabania časti majetku, nachádzajú, alebo ich zhabanie nie je vhodné s ohľadom na práva tretích osôb, alebo ak ten, komu mohla byť vec zhabaná, ju pred vydaním rozhodnutia o zhabaní časti majetku zničí, poškodí, scudzí alebo jej zhabanie inak zmarí, môže súd uložiť zhabanie veci takej hodnoty alebo peňažnej čiastky, ktorá zodpovedá hodnote tejto veci.

	(5) Zhabanie časti majetku postihuje aj plody a úžitky veci, ktoré prináležia osobe, ktorej bola takáto vec zhabaná. Zhabanie časti majetku sa nevzťahuje na veci, ktoré sú nevyhnutné na uspokojovanie životných potrieb osoby, ktorej sa má zhabať časť majetku, alebo osôb, o ktorých výživu a výchovu je táto osoba povinná sa starať.

	(6) Vlastníkom zhabanej časti majetku sa stáva štát, ak súd nerozhodne inak na základe vyhlásenej medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná.“.    

Čl. III

Zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení zákona č. 650/2005 Z. z., zákona č. 692/2006 Z. z., zákona č. 342/2007 Z. z., zákona č. 643/2007 Z. z., zákona č. 61/2008 Z. z., zákona č. 491/2008 Z. z., zákona č. 498/2008 Z. z., zákona č. 5/2009 Z. z., zákona č. 59/2009 Z. z., zákona č. 70/2009 Z. z., zákona č. 97/2009 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 290/2009 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z., zákona č. 305/2009 Z. z., zákona č. 576/2009 Z. z., zákona č. 93/2010 Z. z., zákona č. 224/2010 Z. z., zákona č. 346/2010 Z. z., zákona č. 547/2010 Z. z., zákona č. 220/2011 Z. z., zákona č. 262/2011 Z. z., zákona č. 331/2011 Z. z., zákona č. 236/2012 Z. z., zákona č. 334/2012 Z. z., zákona č. 345/2012 Z. z., zákona č. 204/2013 Z. z., zákona č. 305/2013 Z. z., zákona č. 1/2014 Z. z., zákona č. 195/2014 Z. z., zákon č. 307/2014 Z. z., zákona č. 353/2014 Z. z., zákona č. 78/2015 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 139/2015 Z. z., zákona č. 174/2015 Z. z., zákona č. 397/2015 Z. z., zákona č. 398/2015 Z. z., zákona č. 401/2015 Z. z., zákona č. 440/2015 Z. z., zákona č. 444/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z.,  zákona č. 316/2016 Z. z., zákona č. 152/2017 Z. z., zákona č. 236/2017 Z. z., zákona č. 274/2017 Z. z., zákona 161/2018 Z. z., zákona č. 314/2018 Z. z., zákona č. 321/2018 Z. z., zákona č. 3/2019 Z. z., zákona č. 6/2019 Z. z. a zákon č. 35/2019 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 50 ods. 1 sa slová „Ak je dôvodná obava, že uspokojenie nároku poškodeného na náhradu škody spôsobenej trestným činom bude marené alebo sťažované,“ nahrádzajú slovami „Ak si poškodený uplatnil nárok na náhradu škody,“.

2. V § 50 odsek 2 znie: 
„(2) Pri zaistení nároku poškodeného sa primerane použijú ustanovenia § 95 až 96e. Časti majetku určené na zaistenie nároku sa v uznesení o zaistení opíšu a obvinenému a právnickej osobe uvedenej v odseku 1 sa zakáže s nimi nakladať. Pri správe majetku určeného na zaistenie nároku poškodeného sa postupuje podľa osobitného predpisu.“.

3. V § 94 odsek 2 znie:
„(2) Ak súd, prokurátor alebo policajt nemôže sám zabezpečiť úschovu vydaných, odňatých alebo prevzatých vecí, zabezpečí ju prostredníctvom správcu zaisteného majetku podľa osobitného predpisu.“. 

4. V § 95 ods. 5, 7 a 8 a § 96 ods. 4 sa za slová ,,senátu a“ vkladajú slová ,,pred začatím trestného stíhania alebo“.

5. V § 96 odsek 5 znie:
„(5) Príkaz podľa odsekov 1 a 2 musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený a okrem všeobecných náležitostí musí obsahovať jednoznačnú identifikáciu majiteľa cenného papiera a náležitosti podľa predpisov o cenných papieroch.“. 
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         
6. Za § 96 sa vkladajú § 96a až 96e, ktoré vrátane nadpisov znejú:

„§ 96a
Zaistenie nehnuteľnosti

(1) Ak zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že nehnuteľnosť je určená na spáchanie trestného činu, na jeho spáchanie bola použitá alebo je výnosom z trestnej činnosti, môže predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor vydať príkaz na zaistenie nehnuteľnosti.

	(2) Ak vec neznesie odklad, môže vydať príkaz podľa odseku 1 prokurátor aj pred začatím trestného stíhania. Taký príkaz musí najneskôr do 48 hodín potvrdiť sudca pre prípravné konanie, inak stráca platnosť.

(3) Príkaz podľa odsekov 1 a 2 musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený a okrem všeobecných náležitostí musí obsahovať náležitosti verejnej listiny, ktorá je spôsobilá na zápis práva do katastra nehnuteľností podľa predpisov o katastri nehnuteľností. V príkaze podľa odsekov 1 a 2  sa vlastník nehnuteľnosti tiež poučí, že
a)	nesmie nakladať s nehnuteľnosťou; po oznámení príkazu nesmie nehnuteľnosť previesť na niekoho iného, zaťažiť, poškodiť alebo zničiť,
b)	zodpovedá za škodu spôsobenú uplatnením predkupného alebo iného vecného práva na nehnuteľnosť, ak vlastník nehnuteľnosti do 15 dní od oznámenia príkazu predsedovi senátu alebo prokurátorovi neoznámil, či a kto má k nehnuteľnosti predkupné alebo iné vecné právo.

(4) Rovnopis príkazu zašle predseda senátu alebo prokurátor príslušnému orgánu štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností a orgánu, ktorý spravuje zaistený majetok podľa osobitného predpisu.

(5) Príkaz doručí predseda senátu alebo pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne osobám, o ktorých mu je známe, že majú vlastnícke, predkupné, nájomné alebo iné vecné právo na nehnuteľnosť. 

(6) Zápis vlastníckeho alebo iného vecného práva k zaistenej nehnuteľnosti podľa osobitného predpisu možno vykonať len s predchádzajúcim písomným súhlasom predsedu senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátora. 

(7) Príslušný orgán štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností zapíše na základe príkazu o zaistení poznámku v katastri nehnuteľností. Ak pominuli dôvody na zaistenie nehnuteľnosti, zaistenie sa zruší. Ak pominuli dôvody na zaistenie nehnuteľnosti v ustanovenom rozsahu, zaistenie sa obmedzí. O zrušení a obmedzení zaistenia rozhodne príkazom predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor; odseky 4 a 5 sa použijú rovnako.

(8) Vlastník nehnuteľnosti, ktorá bola zaistená, má právo žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takejto žiadosti musí predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne rozhodnúť; odseky 4 a 5 sa použijú rovnako. Ak sa žiadosť zamietla, vlastník nehnuteľnosti ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí 30 dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť; inak sa o nej nekoná.

§ 96b
Obhliadka nehnuteľnosti

(1) Ak je potrebné overiť stav nehnuteľnosti a posúdiť účelnosť jej zaistenia, môže predseda senátu a pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní na návrh prokurátora sudca pre prípravné konanie vydať príkaz na obhliadku nehnuteľnosti.

(2) Obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva vykoná bez meškania orgán, ktorý ju nariadil, alebo na jeho príkaz policajt; o čase a mieste obhliadky upovedomí vlastníka nehnuteľnosti alebo osobu, ktorá s ním žije v spoločnej domácnosti, a ďalej osobu, o ktorej je známe, že má k nehnuteľnosti právo. Tieto osoby sú povinné obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva strpieť.

(3) Ak osoba, voči ktorej smeruje úkon uvedený v odseku 2, alebo iná osoba neumožní vykonanie takého úkonu, sú orgány vykonávajúce úkon oprávnené po predchádzajúcej márnej výzve prekonať odpor takej osoby alebo ňou vytvorenú prekážku. O tom urobia záznam do zápisnice.
 
(4) Orgán vykonávajúci obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva je povinný umožniť osobe, u ktorej sa taký úkon vykonáva, alebo niektorému dospelému členovi jej domácnosti alebo osobe, o ktorej je známe, že má k nehnuteľnosti právo, účasť pri obhliadke. O práve účasti pri obhliadke je povinný tieto osoby poučiť.

(5) K výkonu obhliadky nehnuteľnosti a jej príslušenstva je potrebné pribrať nezúčastnenú osobu. Orgán vykonávajúci obhliadku preukáže svoje oprávnenie.

§ 96c
Zaistenie obchodného podielu

(1) Ak zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že obchodný podiel je určený na spáchanie trestného činu, na jeho spáchanie bol použitý alebo je výnosom z trestnej činnosti, môže predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor vydať príkaz na zaistenie obchodného podielu.

(2) Ak vec neznesie odklad, môže vydať príkaz podľa odseku 1 prokurátor aj pred začatím trestného stíhania. Taký príkaz musí najneskôr do 48 hodín potvrdiť sudca pre prípravné konanie, inak stráca platnosť.

(3) Príkaz sa doručí príslušnému registrovému súdu, a po vykonaní príkazu bezodkladne aj vlastníkovi obchodného podielu a osobám, o ktorých mu je známe, že majú k zaistenému obchodnému podielu iné práva. V príkaze sa zakážu akékoľvek dispozície so zaisteným obchodným podielom a rovnako sa zakáže vlastníkovi obchodného podielu účasť a hlasovanie na rokovaní valného zhromaždenia. Právne úkony urobené v rozpore so zákazom podľa predchádzajúcej vety sú neplatné. Vlastník obchodného podielu má právo žiadať o zrušenie zaistenia; takú žiadosť musí odôvodniť. O takejto žiadosti musí predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne rozhodnúť. Ak sa žiadosť zamietla, vlastník obchodného podielu ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí 30 dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť; inak sa o nej nekoná.

(4) Príslušný registrový súd nezapíše do obchodného registra prevod zaisteného obchodného podielu bez predchádzajúceho písomného súhlasu predsedu senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátora.

(5) Ak pominuli dôvody na zaistenie obchodného podielu, vydá predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bez meškania príkaz na zrušenie zaistenia obchodného podielu. Príkaz na zrušenie zaistenia obchodného podielu sa ihneď doručí príslušnému registrovému súdu.

(6) Príkaz podľa odsekov 1 a 2 musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený.

(7) Ak je v trestnom konaní potrebné zaistiť obchodný podiel na zabezpečenie nároku poškodeného na náhradu škody, postupuje sa primerane podľa odsekov 1 až 6.
§ 96d
Zaistenie inej majetkovej hodnoty

	(1) Ak zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že iná majetková hodnota, ktorou je majetkové právo alebo iná peniazmi oceniteľná hodnota, je určená na spáchanie trestného činu, na jeho spáchanie bola použitá alebo je výnosom z trestnej činnosti, môže predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor vydať príkaz na zaistenie inej majetkovej hodnoty.    

	(2) Ak vec neznesie odklad, môže vydať príkaz podľa odseku 1 prokurátor aj pred začatím trestného stíhania. Taký príkaz musí najneskôr do 48 hodín potvrdiť sudca pre prípravné konanie, inak stráca platnosť.

	(3) V príkaze podľa odsekov 1 a 2 sa zakážu akékoľvek dispozície s inou majetkovou hodnotou. Právne úkony urobené v rozpore so zákazom podľa predchádzajúcej vety sú neplatné. 

	(4) V príkaze podľa odsekov 1 a 2 sa osobe, ktorej bola iná majetková hodnota zaistená, uloží, aby do 15 dní od  doručenia príkazu oznámila orgánu podľa odseku 1, či a kto má k inej majetkovej hodnote predkupné alebo iné vecné právo alebo kto je povinný poskytnúť zodpovedajúce plnenie, a aby v tejto lehote vydala všetky listiny, ktorých predloženie je potrebné k uplatneniu určitého práva k zaistenej inej majetkovej hodnote. 

	(5) Príkaz doručí predseda senátu alebo pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne osobám, o ktorých mu je známe, že majú k zaistenej inej majetkovej hodnote vlastnícke, predkupné alebo iné vecné právo alebo sú povinné poskytnúť zodpovedajúce plnenie. Rovnako  vyzve toho, kto má plniť, aby zodpovedajúce plnenie odovzdal súdu alebo na iné súdom určené miesto. 

	(6) Ak zaistená iná majetková hodnota podlieha evidencii podľa osobitného predpisu,  predseda senátu alebo pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor vyrozumie príslušný orgán, ktorý vedie takú evidenciu a zároveň ho vyzve bezodkladne oznámiť skutočnosť, že je so zaistenou inou majetkovou hodnotou nakladané tak, že hrozí zmarenie alebo sťaženie účelu jej zaistenia. 

(7) Ak pominuli dôvody na zaistenie inej majetkovej hodnoty, vydá predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bez meškania príkaz na zrušenie zaistenia inej majetkovej hodnoty; odseky 5 a 6 sa použijú rovnako.

	(8) Príkaz podľa odsekov 1 a 2 musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený.

	(9) Vlastník inej majetkovej hodnoty, ktorá bola zaistená, má právo žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takejto žiadosti musí predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor bezodkladne rozhodnúť. Ak bola žiadosť zamietnutá, vlastník inej majetkovej hodnoty ju môže, ak v nej neuvedie nové dôvody, opakovať až po uplynutí 30 dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť; inak sa o nej nekoná.

	(10) Ak je v trestnom konaní potrebné zaistiť inú majetkovú hodnotu na zabezpečenie nároku poškodeného na náhradu škody, postupuje sa primerane podľa odsekov 1 až 6.

§ 96e
Zaistenie náhradnej hodnoty

	Ak nie je možné zaistiť hnuteľnú vec, peňažné prostriedky, zaknihované cenné papiere, nehnuteľnosť, inú majetkovú hodnotu alebo obchodný podiel, ktoré sú určené na spáchanie trestného činu alebo boli určené na jeho spáchanie, alebo sú výnosom z trestnej činnosti, môže predseda senátu a pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní prokurátor vydať príkaz na zaistenie náhradnej hodnoty, ktorá zodpovedá, hoci aj len sčasti ich hodnote; pritom sa postupuje rovnako podľa príslušných ustanovení upravujúcich jej vydanie, odňatie alebo zaistenie.“.

7.  § 97 a 98 vrátane nadpisu nad § 97 znejú:

„Vrátenie veci

§ 97

(1) Ak vec, ktorá bola podľa § 89 vydaná, podľa § 91 odňatá alebo podľa § 92 prevzatá, na ďalšie konanie nie je potrebná a ak neprichádza do úvahy jej prepadnutie alebo zhabanie, vec sa vráti tomu, kto ju vydal, komu bola odňatá alebo u koho bola zaistená podľa osobitného zákona. Ak si na ňu uplatňuje právo iná osoba, vydá sa vlastníkovi veci alebo jej oprávnenému držiteľovi, ktorého právo na vec je nepochybné. Pri pochybnostiach sa vec ponechá v úschove podľa § 94 a osoba, ktorá si na vec robí nárok, sa upozorní, aby ho uplatnila v civilnom procese. Ak osoba, ktorá je vlastníkom veci alebo jej oprávneným držiteľom, napriek výzve doručenej do vlastných rúk ju neprevezme do šiestich mesiacov od doručenia výzvy alebo osoba, ktorá si na vec robí nárok, si tento neuplatní v civilnom procese do šiestich mesiacov od doručenia výzvy, vec sa stáva majetkom štátu. Na možnosť takého postupu sa musí osoba upozorniť. 

(2) Na vrátenie vydaných počítačových dát sa použije primerane postup podľa odseku 1.  

(3) Ak je nebezpečenstvo, že sa vec, ktorá nemohla byť vrátená alebo vydaná podľa odseku 1, skazí, predá sa a suma za ňu utŕžená sa uloží do úschovy. Vec predá orgán podľa odseku 5 alebo na základe jeho opatrenia štátny orgán podľa osobitného predpisu, pričom pri predaji sú povinní postupovať s odbornou starostlivosťou tak, aby vec predali za cenu, za ktorú sa rovnaká alebo porovnateľná vec v čase a v mieste úschovy obvykle predáva. Orgán podľa odseku 5 môže rozhodnúť opatrením o predaji veci iným štátnym orgánom len na základe jeho predchádzajúceho súhlasu.
		
		(4) Ak omamné látky, psychotropné látky, alkohol, jedy, prekurzory, vysokoriziková chemická látka, nepovolené lieky, anaboliká, iné prostriedky s anabolickým účinkom alebo odpady, ktoré boli vydané podľa § 89, odňaté podľa § 91 alebo prevzaté podľa § 92, na ďalšie konanie nie sú potrebné, možno ich zničiť alebo zneškodniť. 

(5) Rozhodnutia podľa odsekov 1 až 4 robí predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo policajt. Proti uzneseniu o vrátení a vydaní veci je prípustná sťažnosť, ktorá má odkladný účinok; proti ostatným uzneseniam sťažnosť nie je prípustná. 

(6) Po márnom uplynutí lehoty podľa odseku 1 zašle predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo policajt rovnopis rozhodnutia bez odôvodnenia na prevzatie majetku štátu do správy orgánu, ktorý podľa osobitného predpisu vykonáva dočasnú správu majetku štátu, v ktorého obvode mal vlastník alebo oprávnený držiteľ veci naposledy bydlisko, a ak nie je ich bydlisko známe, v ktorého obvode sa zaistená vec nachádza.

 § 98 

(1) Ak bola vydaná alebo odňatá vec, ktorá bola získaná alebo pravdepodobne získaná trestným činom alebo bola použitá na spáchanie trestného činu, a nie je známe, komu vec patrí, alebo nie je známy pobyt poškodeného, vyhlási sa verejne opis veci. Vyhlásenie sa urobí spôsobom na vypátranie poškodeného najúčelnejším, a to spolu s výzvou, aby sa poškodený prihlásil do šiestich mesiacov od vyhlásenia. Primerane sa postupuje aj pri prevzatej zaistenej veci. 
 
(2) Ak uplatnil v lehote podľa odseku 1 nárok na vec niekto iný ako ten, ktorý vec vydal alebo ktorému bola vec odňatá, postupuje sa podľa § 97 ods. 1 a 3. Ak nárok na vec neuplatnil nikto iný, vydá sa vec, alebo ak bola medzitým pre nebezpečenstvo skazy už predaná, suma za ňu utŕžená tomu, kto vec vydal alebo komu bola vec odňatá na jeho žiadosť, ak nejde o vec, ktorá bola získaná trestným činom. Ak ide o vec, ktorá bola získaná trestným činom a ten, kto vec vydal alebo komu bola vec odňatá, nepožiadal o vrátenie veci a právo na vec neuplatnil nikto iný v lehote podľa odseku 1, vec sa stáva majetkom štátu. Tým nie je dotknuté právo vlastníka žiadať vydanie sumy utŕženej za vec. 
 
(3) Ak ide o bezcennú vec alebo vec nepatrnej hodnoty, možno ju zničiť, a to aj bez predchádzajúceho vyhlásenia opisu. Za bezcennú vec sa považuje aj vec, ktorú sa nepodarilo predať podľa § 97 ods. 3, a to ani za zníženú cenu.
 
(4) Opatrenia a rozhodnutia uvedené v odsekoch 1 až 3 robí predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo policajt. 
 
(5) Proti uzneseniu o vydaní veci, odovzdaní veci orgánu príslušnému podľa osobitných predpisov alebo o zničení veci je prípustná sťažnosť, ktorá má odkladný účinok.“. 

8. Za § 98 sa vkladá § 98a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 98a
Spoločné ustanovenia k zaisteniu majetku, vecí a iných majetkových hodnôt

(1) Práva tretích osôb k majetku, veciam alebo iným majetkovým hodnotám zaisteným podľa tohto dielu možno uplatňovať podľa osobitných predpisov. So zaisteným majetkom, vecou alebo inou majetkovou hodnotou možno v rámci výkonu rozhodnutia, exekúcie alebo konkurzného konania nakladať len s predchádzajúcim písomným súhlasom predsedu senátu a pred začatím trestného konania a v prípravnom konaní prokurátora; to platí aj pre výkon záložného práva.  

(2) Právne úkony urobené bez súhlasu podľa odseku 1 sú neplatné; na neplatnosť právnych úkonov súd prihliadne aj bez návrhu.

(3) Pri výkone rozhodnutia o zaistení majetku podľa tohto dielu a správe zaisteného majetku sa postupuje podľa osobitného predpisu.

(4) Zaistenie majetku, vecí alebo iných majetkových hodnôt zaistených podľa tohto dielu môže trvať po nevyhnutný čas, v úhrne však najviac päť rokov. 

(5) Prokurátor, sudca pre prípravné konanie a súd sú povinní skúmať v každom období trestného konania, či dôvody zaistenia majetku, vecí alebo iných majetkových hodnôt zaistených podľa tohto dielu trvajú.“.   

9. V § 119 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
,,(2) Majetkové pomery páchateľa, vyhotovovanie majetkového profilu páchateľa a vyhľadávanie, dokumentovanie a preverovanie rozsahu a umiestnenia príjmov a výnosov z trestnej činnosti zisťuje a vykonáva policajt alebo orgán podľa osobitného predpisu.“.

Doterajšie odseky 2 až 4 sa označujú ako odseky 3 až 5.

10. Doterajší text § 229 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie:
„(2) Prerušenie trestného stíhania nie je prekážkou pre rozhodnutie podľa § 97 a 98, ani prekážkou konania o samostatnom návrhu prokurátora na uloženie ochranného opatrenia podľa § 236 ods. 1.“.

11. V § 425 ods. 1 a § 428 ods. 2 sa vypúšťajú slová „a je obava, že výkon tohto trestu bude zmarený alebo sťažený,“.

12.  V § 425 ods. 1 sa za slová „podľa § 50 ods. 2 a 3,“ vkladajú slová „§ 89 a 91,“ a slová ,,§ 94 až 96“ sa nahrádzajú slovami ,,§ 94 až 96e a § 98a“.

13. V § 428 ods. 2 a § 461 ods. 2 sa slová „§ 94 až 96 a § 425 ods. 2“ nahrádzajú slovami „§ 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427“.

14. V § 433 sa za slovo „majetku“ vkladá čiarka a slová „trestom prepadnutia veci, ochranným opatrením zhabania veci alebo ochranným opatrením zhabania časti majetku“. 

15. V § 461 ods. 2 sa vypúšťajú slová „a je obava, že výkon tohto ochranného opatrenia bude zmarený alebo sťažený,“.

16. § 461 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie:
„(3) Proti rozhodnutiu o zaistení veci je prípustná sťažnosť.“. 

17. Nadpis štvrtej časti druhej hlavy štvrtého dielu znie: „Výkon zhabania veci, výkon zhabania časti majetku a výkon detencie“. 

18. Za § 461 sa vkladá § 461a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 461a
Výkon zhabania časti majetku

(1) Len čo sa stal rozsudok, ktorým bolo uložené zhabanie časti majetku, vykonateľným, zašle predseda senátu rovnopis rozsudku bez odôvodnenia na prevzatie časti majetku do správy orgánu, ktorý podľa osobitného predpisu vykonáva správu majetku štátu, v ktorého obvode mal odsúdený naposledy bydlisko, a ak nie je jeho bydlisko známe, v ktorého obvode sa zhabaná časť majetku nachádza. 

(2) Ak sa vedie trestné stíhanie pre trestný čin, za ktorý vzhľadom na povahu a závažnosť činu a na pomery obvineného treba očakávať uloženie zhabania časti majetku, môže súd a v prípravnom konaní prokurátor časť majetku zaistiť. Súd zaistí časť majetku vždy, ak uložil zhabanie časti majetku rozsudkom, ktorý zatiaľ nenadobudol právoplatnosť. Pri zaistení časti majetku sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2 a 3, § 89, § 91, § 94 až 96e, § 98a, § 425 ods. 2 a § 426 a 427.

(3) Proti rozhodnutiu o zaistení časti majetku je prípustná sťažnosť.“. 
 
19. Nadpis § 550 znie:

„Zaistenie a odovzdanie veci“.

20. V § 550 ods. 1 sa slová ,,vykonať zaistenie veci a jej následné odovzdanie do cudziny“ nahrádzajú slovami „zaistiť vec a túto vec následne odovzdať do cudziny“.

21. Za § 550 sa vkladá § 550a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 550a
Zaistenie a vrátenie peňažných prostriedkov na účte

(1) Ak cudzí orgán požiada o zaistenie peňažných prostriedkov na účte v banke alebo v pobočke zahraničnej banky na účely ich vrátenia vlastníkovi a je nepochybné, že peňažné prostriedky nepatria majiteľovi účtu, na ktorom sa nachádzajú a sú výnosom z trestnej činnosti, môže prokurátor rozhodnúť o ich zaistení. Ustanovenie § 95 sa použije primerane.

(2) Prokurátor rozhoduje o zaistení peňažných prostriedkov, zrušení alebo obmedzení zaistenia príkazom.

(3) O vrátení zaistených peňažných prostriedkov ich vlastníkovi rozhoduje sudca na návrh prokurátora. Ustanovenia § 95a, 95b a 98a sa použijú primerane.“.

22. Nadpis § 551 znie:

„Zaistenie majetku, veci alebo inej majetkovej hodnoty“.

23. V § 551 odsek 1 znie:
„(1) Na žiadosť cudzieho orgánu môže súd na návrh prokurátora rozhodnúť o zaistení majetku, veci alebo inej majetkovej hodnoty, ktoré sa nachádzajú na území Slovenskej republiky, sú určené na spáchanie trestného činu, na jeho spáchanie boli použité alebo sú výnosom z trestnej činnosti, predpokladá sa ich prepadnutie alebo zhabanie a ak tak ustanovuje medzinárodná zmluva. Ustanovenia § 95 až 96e a § 98a sa použijú primerane.“.

24. V § 551 ods. 4 sa slovo „predbežné“ v celom odseku vypúšťa a slová „podmienok uvedených v medzinárodnej zmluve“ sa nahrádzajú slovami „medzinárodnej zmluvy“.

25. Za § 567p sa vkladá § 567q, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 567q
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2020

(1) Veci, ktoré boli vydané, odňaté alebo prevzaté podľa predpisov účinných do 31. decembra 2019, a u ktorých sú splnené podmienky na ich predaj podľa § 97 ods. 1 v znení účinnom do 31. decembra 2019, sa 1. januára 2020 stávajú majetkom štátu.

(2) Na veci, ktoré boli vydané, odňaté alebo prevzaté podľa predpisov účinných do 31. decembra 2019 sa vzťahuje § 97 a 98 v znení účinnom od 1. januára 2020; ustanovenie odseku 1 tým nie je dotknuté.“.

Čl. IV

Zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení zákona č. 291/2002 Z. z., zákona č. 510/2002 Z. z., zákona č. 162/2003 Z. z., zákona č. 594/2003 Z. z., zákona č. 43/2004 Z. z., zákona č. 635/2004 Z. z., zákona č. 747/2004 Z. z., zákona č. 7/2005 Z. z., zákona č. 266/2005 Z. z., zákona č. 336/2005 Z. z., zákona č. 213/2006 Z. z., zákona č. 644/2006 Z. z., zákona č. 209/2007 Z. z., zákona č. 659/2007 Z. z., zákona č. 70/2008 Z. z., zákona č. 552/2008 Z. z., zákona č. 160/2009 Z. z., zákona č. 186/2009 Z. z., zákona č. 276/2009 Z. z., zákona č. 487/2009 Z. z., zákona č. 492/2009 Z. z., zákona č. 129/2010 Z. z., zákon č. 505/2010 Z. z., zákona č. 46/2011 Z. z., zákona č. 130/2011 Z. z., zákona č. 394/2011 Z. z., zákona č. 520/2011 Z. z., zákona č. 440/2012 Z. z., zákona č. 132/2013 Z. z., zákona č. 206/2013 Z. z., zákona č. 352/2013 Z. z., zákona č. 213/2014 Z. z., zákona č. 371/2014 Z. z., zákona č. 39/2015 Z. z., zákona č. 117/2015 Z. z., zákona č. 237/2017 Z. z., zákona č. 177/2018 Z. z. a zákon č. 373/2018 Z. z. sa mení takto:

V § 17 ods. 3 sa na konci druhej vety bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí, ak bol zaknihovaný cenný papier zaistený podľa osobitného predpisu,31a) v takom prípade emitent odovzdá listinný cenný papier správcovi zaisteného majetku.31b)“.

Poznámky pod čiarou k odkazom 31a a 31b znejú:
„31a) Napríklad Trestný poriadok, zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 289/2016 Z. z. o vykonávaní medzinárodných sankcií a o doplnení zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.
31b) Zákon č. .../2019 Z. z. o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a správe zaisteného majetku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

Čl. V

Zákon č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 432/2004 Z . z., zákona č. 562/2004 Z. z., zákona č. 24/2007 Z. z., zákona č. 657/2007 Z. z., zákona č. 659/2007 Z. z., zákona č. 477/2008 Z. z., zákona č. 160/2009 Z. z., zákona č. 487/2009 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 547/2011 Z. z., zákona č. 9/2013 Z. z., zákona č. 357/2013 Z. z., zákona č. 204/2014 Z. z., zákona č. 87/2015 Z. z., zákona č. 272/2015 Z. z., zákona č. 361/2015 Z. z., zákona č. 389/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 141/2017 Z. z., zákona č. 264/2017 Z. z., zákona č. 52/2018 Z. z. a zákon č. 373/2018 Z. z. sa dopĺňa takto:

V § 2 ods. 1 písm. s) sa na konci pripájajú tieto slová: „zaistenie obchodného podielu v trestnom konaní a zrušenie tohto zaistenia,“.

Čl. VI

Zákon č. 199/2004 Z. z. Colný zákon a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 652/2004 Z. z., zákona č. 518/2005 Z. z., zákona č. 672/2006 Z. z., zákona č. 537/2007 Z. z., zákona č. 378/2008 Z. z., zákona č. 397/2008 Z. z., zákona č. 465/2008 Z. z., zákona č. 305/2009 Z. z., zákona č. 465/2009 Z. z., zákona č. 466/2009 Z. z., zákona č. 508/2010 Z. z., zákona č. 331/2011 Z. z., zákona č. 135/2013 Z. z., zákona č. 207/2014 Z. z., zákona č. 130/2015 Z. z., zákona č. 273/2015 Z. z., zákona č. 360/2015 Z. z., zákona č. 397/2015 Z. z., zákona č. 298/2016 Z. z., zákona č. 272/2017 Z. z. a zákona č. 35/2019 Z. z. sa dopĺňa takto:

1. Za § 79 sa vkladá § 79a, ktorý znie:

„§ 79a

Ak boli splnené podmienky na prepadnutie tovaru alebo veci a tento tovar alebo vec boli predané podľa osobitného predpisu82aa) skôr, ako bolo rozhodnuté o ich prepadnutí, colný úrad môže rozhodnúť o prepadnutí peňažných prostriedkov získaných predajom tohto tovaru alebo veci.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 82aa znie:
„82aa) Zákon č. .../2019 Z. z. o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a správe zaisteného majetku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2. Za § 84a sa vkladá § 84aa, ktorý znie:

„§ 84aa

Ak boli splnené podmienky na prepadnutie tovaru alebo veci a tento tovar alebo vec boli predané podľa osobitného predpisu82aa) skôr, ako bolo rozhodnuté o ich prepadnutí, colný úrad môže rozhodnúť o prepadnutí peňažných prostriedkov získaných predajom tohto tovaru alebo veci.“.

Čl. VII

Zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 331/2011 Z. z., zákona č. 332/2011 Z. z., zákona č. 384/2011 Z. z., zákona č. 546/2011 Z. z., zákona č. 69/2012 Z. z., zákona č. 91/2012 Z. z., zákona č. 235/2012 Z. z., zákona č. 246/2012 Z. z., zákona č. 440/2012 Z. z., zákona č. 218/2013 Z. z., zákona č. 435/2013 Z. z., zákona č. 213/2014 Z. z., zákona č. 218/2014 Z. z., zákona č. 333/2014 Z. z., zákona č. 361/2014 Z. z., zákona č. 130/2015 Z. z., zákona č. 176/2015 Z. z., zákona č. 252/2015 Z. z., zákona č. 269/2015 Z. z., zákona č. 393/2015 Z. z., zákona č. 447/2015 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 298/2016 Z. z., zákona č. 339/2016 Z. z., zákona č. 267/2017 Z. z., zákona č. 344/2017 Z. z., zákona č. 177/2018 Z. z., zákona č. 213/2018 Z. z. a zákona č. 35/2019 Z. z. sa dopĺňa takto:

Za § 164 sa vkladá § 164a, ktorý znie:

„§ 164a

(1) Pri výkone rozhodnutia o zabezpečení veci a rozhodnutia o uložení predbežného opatrenia a správe zabezpečenej veci a peňažnej sumy, veci alebo práva určenými v rozhodnutí o uložení predbežného opatrenia, okrem vecí zabezpečených na účely vykonania dôkazu sa postupuje podľa osobitného predpisu.97)

(2) Ak boli splnené podmienky na prepadnutie veci podľa tohto zákona a táto bola predaná podľa osobitného predpisu97) skôr, ako bolo rozhodnuté o jej prepadnutí, správca dane rozhodne o prepadnutí peňažných prostriedkov získaných predajom tejto veci.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 97 znie:
„97) Zákon č. .../2019 Z. z. o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a správe zaisteného majetku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

Čl. VIII

Zákon č. 486/2013 Z. z. o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi sa dopĺňa takto:

1. Za § 27 sa vkladá § 27a, ktorý znie:

„§ 27a

Ak boli splnené podmienky na prepadnutie tovaru a tento tovar bol predaný podľa osobitného predpisu34a) skôr, ako bolo rozhodnuté o jeho prepadnutí, colný úrad môže rozhodnúť o prepadnutí peňažných prostriedkov získaných predajom tohto tovaru.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 34a znie:
„34a) Zákon č. .../2019 Z. z. o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a správe zaisteného majetku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2. Za § 33 sa vkladá § 33a, ktorý znie:

„§ 33a

Ak boli splnené podmienky na prepadnutie tovaru a tento tovar bol predaný podľa osobitného predpisu34a) skôr, ako bolo rozhodnuté o jeho prepadnutí, colný úrad môže rozhodnúť o prepadnutí peňažných prostriedkov získaných predajom tohto tovaru.“.

Čl.  IX

Zákon č. 91/2016 Z. z. o trestnej zodpovednosti právnických osôb a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 316/2016 Z. z. a zákona č. 161/2018 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:
1. V § 1 ods. 2 a § 7 ods. 1 sa za slovo „tresty“ vkladajú slová „a ochranné opatrenie“.

2. V § 7 ods. 3 sa za slovo „trest“ vkladajú slová „alebo ochranné opatrenie“. 

3. V § 9 sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo ochranného opatrenia“.

4. Nadpis § 10 znie: „Druhy trestov a ochranných opatrení“.

5. Doterajší text § 10 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie:
„(2) Za spáchaný trestný čin podľa § 3 a za podmienok podľa § 83a Trestného zákona môže súd uložiť právnickej osobe ochranné opatrenie zhabania časti majetku.“. 

6. Nadpis § 11 znie: „Zásady ukladania trestov a ochranného opatrenia“. 

7. § 11 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
„(5) Ustanovenia odsekov 1 až 3 sa použijú aj na ukladanie ochranného opatrenia; popri ochrannom opatrení zhabania časti majetku nemožno uložiť trest prepadnutia majetku.“.  

8. Za § 20 sa vkladá § 20a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„20a
Zhabanie časti majetku

Súd uloží právnickej osobe ochranné opatrenie zhabania časti majetku za podmienok pre ukladanie tohto ochranného opatrenia ustanovených v § 83a Trestného zákona.“.

9. V § 26 ods. 1 sa za slovo „trestu“ vkladajú slová „alebo ochranného opatrenia“.

Čl. X

Zákon č. 289/2016 Z. z. o vykonávaní medzinárodných sankcií a o doplnení zákona č.566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení zákona č. 52/2018 Z. z. sa mení takto:

1. V § 14 odsek 10 znie:
„(10) Správa zaisteného majetku sa vykonáva podľa osobitného predpisu.25d)“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 25d znie:
„25d) Zákon č. .../2019 Z. z. o výkone rozhodnutia o zaistení majetku a správe zaisteného majetku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2. V § 14 sa vypúšťajú odseky 11 až 15. 

Doterajší odsek 16 sa označuje ako odsek 11.

Čl. XI

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2020 okrem čl. I § 2 ods. 4, § 10 až 16 a § 17 ods. 1 až 4, čl. III § 50 ods. 2 tretia veta v bode 1, bod 2 a § 98a ods. 3 v bode 7, čl. VII a čl.  X, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. júla 2020. 

Príloha 
k zákonu .../2019 Z. z. 

ZOZNAM PREBERANÝCH PRÁVNE ZÁVÄZNÝCH AKTOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29. 4. 2014).