Author: Michalíková, Daniela
Last saved by: Považan, Peter
Company: Hewlett-Packard Company

Dôvodová správa 

A. Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „návrh zákona“) predkladá Ministerstvo dopravy a výstavy Slovenskej republiky ako iniciatívny návrh. 

Účelom návrhu zákona je poskytnúť vlastníkom diaľnic, ciest a miestnych ciest (komunikácií) možnosť majetkovoprávne usporiadať pozemky pod pozemnými komunikáciami formou vyvlastnenia vo verejnom záujme v termíne do 31. decembra 2030. Návrhom sa ďalej reflektuje na potrebu úpravy cestného zákona v súvislosti s poznatkami z aplikačnej praxe – s cieľom náležite vykonávať kontrolu merania rozmerov vozidiel a jazdných súprav sa ustanovuje, že na tento účel možno použiť aj kalibrované meradlo. Dochádza k zadefinovaniu jednotlivých tried ciest, zadefinovaniu pojmu cestná sieť a k úpravám v súvislosti 
s procesom usporiadania cestnej siete. Návrhom sa ďalej nanovo vymedzuje cestné ochranné pásmo, ktoré už nebude viazané na dopravné značky, ale bude vznikať mimo zastavaného územia obce. Návrhom dochádza aj k novelizácii zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov v súvislosti s úpravou kolaudačného konania, resp. v súvislosti s oznámením začatia kolaudačného konania 
pri líniových stavbách a doručením kolaudačného rozhodnutia. Návrhom zákona sa zároveň novelizuje zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov predovšetkým v súvislosti s úpravou terminológie a splnomocnením správneho orgánu.  

Návrh zákona nemá žiadne vplyvy na rozpočet verejnej správy, ani vplyvy 
na podnikateľské prostredie, ani sociálne vplyvy, ani vplyvy na životné prostredie, ani vplyvy 
na informatizáciu spoločnosti, ani vplyvy na služby verejnej správy pre občana, ani vplyvy 
na manželstvo, rodičovstvo a rodinu.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou SR, ústavnými zákonmi SR a nálezmi Ústavného súdu SR, platným právnym poriadkom SR, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie.

Dátum účinnosti sa navrhuje s prihliadnutím na dĺžku legislatívneho procesu a potrebnú legisvakanciu.

B. Osobitná časť

K čl. I

K čl. I bodom 1, 2 a 7
Navrhuje sa systematicky zjednotiť a ustáliť názvoslovie pozemných komunikácii. V novom znení § 4a sa zavádzajú definície jednotlivých tried ciest s dôrazom na presné vymedzenie ich dopravného významu v rámci krajiny, ktoré doteraz v ustanoveniach zákona absentovali. Zároveň dochádza v pôvodnom odseku 1 k vypusteniu obsolentných ustanovení.

K čl. I bodu 3
V súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z aplikačnej praxe projektovania pozemných komunikácií sa ustanovuje, že navrhovanie pozemných komunikácií sa môže popri platných slovenských technických normách, technických predpisoch a objektívne zistených výsledkoch výskumu a vývoja pre cestnú infraštruktúru vykonávať aj prostredníctvom obdobných technických špecifikácií. Obdobné technické špecifikácie predstavujú súbor overených expertných poznatkov vedy, techniky a praxe, ktorých cieľom je priniesť optimálne a racionálne riešenia najmä z hľadiska kvality, životnosti a bezpečnosti pozemných komunikácií a vyplývajú predovšetkým z odbornej projekčnej a inžinieringovej činnosti na úseku navrhovania pozemných komunikácií. Ide najmä o katalógové listy, vzorové listy či technicko-kvalitatívne podmienky. 

K čl. I bodom 4 a 8
Ustanovuje sa, že cestná sieť je tvorená diaľnicami a cestami. V nadväznosti na navrhovanú úpravu je potrebné upraviť ustanovenia súvisiace s usporiadaním cestnej siete. V rámci procesu usporiadania cestnej siete sa ustanovuje, že okrem usporiadania vlastníckych vzťahov k samotnej pozemnej komunikácií je potrebné usporiadať aj vlastnícke vzťahy k dotknutým pozemkom.

K čl. I bodom 5 a 6
Ustanovuje sa, že do centrálnej evidencie sa vkladajú aj dopravno-inžinierske údaje, ktorými sú najmä údaje o intenzitách dopravy či údaje o skladbe dopravného prúdu. Zároveň sa ustanovuje, že údaje centrálnej evidencie sú nevyhnutné najmä na plnenie úloh ministerstva vyplývajúcich z § 3 ods. 3 a vlastníci pozemných komunikácií sú povinní poskytovať údaje 
do centrálnej evidencie bezodplatne. 

K čl. I bodu 9 
Upravuje sa režim uzávierok, obchádzok, odklonov aj na verejných účelových cestách (komunikáciách), keďže v praxi dochádza k uzávierkam, obchádzkam a odklonom aj na týchto cestách a zároveň je žiaduce tieto postupy zosúladiť s ostatnými pozemnými komunikáciami, keďže z pohľadu ich užívateľov (motoristov) ide o štandardné cesty, pričom rozdiel je len administratívny.

K čl. I bodu 10
Ustanovuje sa, že vo výnimočných prípadoch, najmä, ak to vyžaduje dopravná situácia, môže dôjsť k povoleniu vedenia obchádzkovej trasy aj po neverejnej účelovej ceste (komunikácii). Povolenie obchádzky je prípustné len so súhlasom vlastníka tejto pozemnej komunikácie.  

K čl. I bodu 11
Upravuje sa režim zvláštneho užívania aj na verejných účelových cestách (komunikáciách). Podľa § 6 zákona sa pojem „všeobecné užívanie“ vzťahuje na všetky pozemné komunikácie a zároveň súčasné vymedzenie zvláštneho užívania vylučuje verejné účelové cesty z tohto režimu. Treba uviesť, že v praxi v mnohých prípadoch dochádza k užívaniu verejných účelových ciest iným spôsobom, než na ktorý sú určené.   

K čl. I bodu 12
V praxi sa súčasné znenie tohto ustanovenia ukázalo ako nedostatočné. Dochádza 
k umiestňovaniu skládok materiálu, reklamných stavieb a iných zariadení aj v iných rozhľadových poliach než len v rozhľadových poliach križovatiek, a to v rozhľadových poliach potrebných na predchádzanie alebo zastavenie vozidla (najmä pred priechodmi pre chodcov), a tiež v rozhľadových poliach železničných priecestí. Súčasné znenie upravujúce zákaz umiestňovania skládok materiálu, reklamných stavieb a iných zariadení len v križovatkách je nedostatočnou ochranou verejného záujmu na bezpečnosti cestnej premávky, keďže dochádza 
k odpútavaniu pozornosti vodičov od sledovania dopravných dejov v cestnej premávke. 

K čl. I bodu 13
Ustanovuje sa, že kontrolu merania rozmerov vozidiel a jazdných súprav možno okrem určeného meradla vykonávať aj povinne kalibrovaným meradlom podľa zákona č. 157/2018 
Z. z. 

K bodom 14, 15 a 26
S cieľom zamedziť nekontrolovanému osadzovaniu reklamných zariadení popri cestách I., II. a III. triedy z dôvodu pretrvávajúceho vizuálneho smogu, a to najmä v extravilánoch obcí, sa navrhuje eliminovať túto nežiaducu činnosť. Návrhom sa taktiež reaguje na potrebu priblíženia sa k požadovanému stupňu regulácie reklamných stavieb vo vyspelých európskych krajinách. Zároveň sa stanovuje prechodné ustanovenie upravujúce povinnosť odstrániť už umiestnené reklamné stavby na cestách, a to v lehote troch rokov od účinnosti zákona. 

K čl. I bodu 16
Na základe poznatkov z aplikačnej praxe dochádza k upusteniu vymedzenia cestného ochranného pásma prostredníctvom dopravných značiek označujúcich začiatok a koniec obce. Tieto dopravné značky vymedzujú územie, na ktorom platia osobitné pravidlá cestnej premávky o správaní sa v obci (napr. najvyššia dovolená rýchlosť, jazda v jazdných pruhoch, zastavenie a státie) a pri ich umiestňovaní sa majú brať na zreteľ požiadavky na bezpečnosť cestnej premávky. Vzhľadom na súčasné vymedzenie cestného ochranného pásma prostredníctvom týchto značiek dochádza v praxi k ich umiestňovaniu bez ohľadu na to, či je to z pohľadu pravidiel cestnej premávky opodstatnené a následne tak dochádza k neželanému zániku ochranných pásiem. Berúc na zreteľ uvedenú skutočnosť teda dochádza k vymedzeniu cestných ochranných pásem mimo zastavaného územia obce definovaného na základe územnoplánovacej dokumentácie. Pokiaľ obec nemá alebo nie je povinná mať územný plán, ochranné pásmo vzniká mimo reálne existujúceho zastavaného územia.  

K čl. I bodu 17
V nadväznosti na zmenu úpravy v súvislosti s vymedzením cestného ochranného pásma (bod 16) a s cieľom umožniť obciam ich prirodzený územný rozvoj, najmä prostredníctvom individuálnej bytovej výstavby, sa vypúšťa úprava obmedzujúca obstavovanie pozemnej komunikácie v rámci procesu rozširovania súvislej zástavby obce.

K čl. I bodu 18
S cieľom umožniť správcom pozemných komunikácií pružnejší výkon rekonštrukcií a opráv vozoviek sa vzhľadom na aplikačnú prax ustanovuje, že v prípade, ak výmenou obrusnej vrstvy vozovky má dôjsť k zvýšeniu zaťaženia cestného telesa, na takéto drobné stavebné úpravy cestného telesa postačuje špeciálnemu stavebnému úradu ohlásenie stavebných prác.

K bodu 19
Ustanovenie § 18 ods. 11  bolo do zákona vložené s účinnosťou od  7.3.1997, avšak neriešilo problematiku potreby rekonštrukcie vedení tohto druhu, ktoré už boli umiestnené na mostoch pred týmto termínom. Treba zdôrazniť, že v blízkej budúcnosti nevyhnutne vznikne potreba plynovody prechádzajúce cez mosty vzhľadom na ich technický stav rekonštruovať, resp. odstrániť ich a následne opätovné umiestniť. Ak by sa nedoplnila súčasná legislatíva, bude postupne nutné plynovody z mostov odstraňovať, pričom alternatívne umiestnenie je takmer vždy technicky nemožné a ekonomicky neopodstatnené a zároveň nebude možné zabezpečiť všetky nevyhnutné prepojenia pre distribučnú sieť plynu, ktorá je zároveň súčasťou kritickej infraštruktúry Slovenskej republiky. Obzvlášť v zimných mesiacoch sú niektoré sídla na hranici kapacity, bez zálohy a v prípade potreby opravy potrubia by mohli ostať na určitý čas bez plynu, nakoľko za súčasnej právnej úpravy nie je možné zabezpečiť prepojenie distribučnej siete iným spôsobom. Zároveň sa ustanovuje, že náklady na rekonštrukciu, resp. opätovné umiestenie potrubného vedenia znáša jeho vlastník alebo prevádzkovateľ (prevádzkovateľ distribučnej siete). 
K čl. I bodu 20
Platné znenie považuje za základné a jediné riešenie zrušenia pozemnej komunikácie výstavbu novej pozemnej komunikácie. Z dopravného, technického a ekonomického hľadiska môže byť efektívnejším riešením úprava jestvujúcej pozemnej komunikácie. Navrhované znenie je navyše v logickom súlade s platným znením § 19 ods. 2 zákona, ktorý v podobných prípadoch umožňuje úpravu jestvujúcej pozemnej komunikácie.

K čl. I bodu 21
V súvislosti s výstavbou pozemnej komunikácie, v rámci ktorej môže dôjsť k potrebe úpravy inej pozemnej komunikácie alebo jej úseku, sa ustanovuje, že investor je povinný vybudovať 
na vlastné náklady pre vlastníka alebo správcu pozemnej komunikácie len vyvolané úpravy priamo dotknutého úseku pozemnej komunikácie. V nadväznosti na uvedené je vhodné uviesť, že na základe praktických skúseností sa tieto vyvolané investície realizujú na základe požiadaviek uplatnených v stavebných konaniach a povinnosť budovať preložky komunikácií vyplýva aj z ustanovení stavebného zákona. 

K čl. I bodu 22
V nadväznosti na poznatky z aplikačnej praxe na úseku sankcionovania fyzických a právnických osôb za porušenie ustanovení cestného zákona sa subjektívna lehota pre udelenie sankcie predlžuje na dva roky, keďže súčasná dĺžka subjektívnej lehoty jedného roka 
pre právoplatné rozhodnutie vo veci sa pri dodržaní príslušných procesných ustanovení zákona 
č. 71/1967 Zb. ukázala ako nepostačujúca z hľadiska efektívneho postihu delikventov. Konanie o udelení sankcie je príslušný cestný správny orgán povinný začať, v súlade so zásadou na rýchly a spravodlivý proces, bezodkladne po tom, ako sa o porušení dozvedel. 

K čl. I bodu 23 a 24
S cieľom náležitého zabezpečenia preventívnej a výchovnej funkcie sankcie
za porušenie ustanovení cestného zákona sa pristupuje k zvýšeniu výšky pokuty 
za priestupky uvedené v § 22c ods. 1 písm.) a) až f) a písm. g) a i), keďže v praxi dochádza k opakovaným porušeniam zo strany totožných subjektov. Treba zdôrazniť, že sankcia v dnešnej výške nepokrýva ani náklady na všetky úkony priestupkového konania, náklady 
na odstránenie prekážky a pod. Zároveň sa navrhuje zvýšiť výšku pokuty pre vodiča vozidla alebo jazdnej súpravy znemožňujúceho riadny výkon úradného merania pri nadrozmernej a nadmernej doprave.

K čl. I bodu 25
Pre vlastníkov diaľnice, cesty alebo miestnej cesty (komunikácie) sa predlžuje lehota 
pre podanie návrhu na vyvlastňovacie konanie pozemkov pod diaľnicami, cestami alebo miestnymi cestami v užívaní, ktoré nie sú majetkovoprávne usporiadané, do 31. decembra 2030.

K čl. I bodu 27
V nadväznosti na bod 1 a 2 sa ustanovuje, že ak sa v doterajších právnych predpisoch používa pojem „miestna komunikácia“, rozumie sa tým „ miestna cesta“ a ak sa v doterajších predpisoch používa pojem „účelová komunikácia“ rozumie sa tým „účelová cesta“.

K čl. II
K čl. II bodom 1 a 2
V súčasnosti platná právna úprava neumožňuje pri líniových stavbách oznamovať začatie kolaudačného konania a doručovať kolaudačné rozhodnutie formou verejnej vyhlášky. 
V prípade líniových stavieb, kedy vo väčšine prípadov vystupuje väčší počet účastníkov konania (rádovo stovky až tisíce), to spôsobuje značnú administratívnu, technickú a personálnu záťaž pri kolaudácii stavby. V súvislosti so zákonom č. 305/2013 Z. z. e-governmente a registratúrnym poriadkom musí stavebný úrad všetkých účastníkov konania fyzicky identifikovať, čím sa značne zvyšuje administratívna záťaž na pracovníkov stavebných úradov. Taktiež dochádza v dôsledku prijatej novely správneho poriadku účinnej od 1. júla 2017 aj k výraznému časovému predlžovaniu lehoty na doručovanie písomnosti do vlastných rúk. Touto novelou došlo k úprave lehoty, uplynutím ktorej dochádza k fikcií doručenia. Od 1. júla 2017 sa písomnosť považuje za doručenú dňom vrátenia nedoručenej písomnosti správnemu orgánu, aj keď sa adresát o tom nedozvedel. To znamená, že fikcia doručenia nastane až 
po uplynutí 18-dňovej úložnej lehoty na pošte a následným vrátením nedoručenej písomnosti správneho orgánu (deň vrátenia nedoručenej písomnosti správnemu orgánu sa považuje za deň doručenia). Z časového hľadiska týmto dochádza k značnému predĺženiu lehôt, s čím môže byť pri týchto stavbách spojené riziko predlžovania alebo zmarenia odovzdávania takýchto stavieb do užívania.

K čl. III
K čl. III. bodom 1, 3 a 6
Dochádza k zosúladeniu terminológie názvoslovia pozemných komunikácií so zákonom 
č. 135/1961 Zb. a zákonom č. 8/2009 Z. z.

K čl. III. bodom 2, 7 až 10
V nadväznosti na čl. I sa navrhuje systematicky zjednotiť a ustáliť názvoslovie pozemných komunikácii aj v zákone č. 145/1995 Z. z. 

K čl. III. bodom 4 a 5
Výkon prenesenej kompetencie pri vydávaní rozhodnutí na zvláštne užívanie pozemných komunikácii príčinne zasahuje do dôsledkov v oblasti originálnych kompetencií obcí na úseku miestnych daní a poplatkov, pretože zvláštnym užívaním pozemnej komunikácie vznikajú daňové povinnosti, ktorých neplnenie vytvára pohľadávky na miestnych daniach a poplatkoch (napríklad zriadením letnej terasy, čim vzniká daňová povinnosť k miestnej dani za užívanie verejného priestranstva). Pretože sa vyskytujú prípady nevymožiteľnosti daňových nedoplatkov od dlžníkov, ktorým bolo vydané povolenie na zvláštne užívanie pozemnej komunikácie, navrhuje sa ustanoviť kompetencia obce daňovému dlžníkovi zvýšiť sadzbu správneho poplatku na desaťnásobok základnej sadzby. Opatrenie sa nedotkne poctivých žiadateľov o zvláštne užívanie pozemných komunikácií. Avšak ani voči ostatným žiadateľom  nemá zvýšená sadzba pôsobiť represívne. V kontexte čl. I návrhu, v rámci ktorého sa rozširuje okruh pozemných komunikácií, na ktorých sa povoľuje zvláštne užívanie, sa obci poskytuje možnosť zvýšiť tento poplatok aj za neplnenie daňových povinností v súvislosti so zvláštnym užívaním verejných účelových ciest (komunikácií), ktoré má obec vo svojom vlastníctve a správe. Nakoľko sa očakáva zlepšenie právneho postavenia orgánu verejnej moci pri vymáhaní daňových nedoplatkov, na dosiahnutie účelu (vydanie povolenia) je pre žiadateľa logická stratégia vyrovnania daňových nedoplatkov, a tým aj dosiahnutie štandardnej sadzby poplatku. V konečnom dôsledku doplnením Splnomocnenia sa nepredpokladá zvýšenie príjmov obcí 
na správnych poplatkoch (ale zvýšenie vymožiteľnosti nedoplatkov na miestnych daniach a poplatkoch). Zároveň dochádza k úprave možnosti zvýšenia alebo zníženia správneho poplatku stanovením jasných percentuálnych hraníc, čím sa eliminuje prípadná arbitrárnosť správnych orgánov pri vyrubení výšky tohto správneho poplatku (v odôvodnených prípadoch, resp. v závislosti od rozsahu alebo doby užívania). 

K čl. IV
Ustanovuje sa účinnosť zákona 1. apríla 2021.