Title: Poslnov1187
Subject: Mívrh skup. posl.na novelu zákona o DPH - október 2001
Author: MF_SR
Last saved by: agenda0

N Á R O D N Á    R A D A    S L O V E N S K E J    R E P U B L I K Y

II. volebné obdobie

Návrh

skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky
na prijatie 

zákona,  ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.289/1995  Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.

Predkladajú:						Návrh uznesenia:

Ľubomír	Andrassy				
Ján		Budaj					Národná rada Slovenskej republiky
Gyula		Bárdos					s c h v a ľ u j e 
František	Mikloško				návrh skupiny poslancov Národnej 
Jirko		Malchárek				rady SR na prijatie zákona, ktorým
Dušan		Jarjabek				sa mení a dopĺňa zákon Národnej  
Milan		Ištván					rady SR č.289/1995 Z.z. o dani 
           							z pridanej hodnoty v znení neskorších
							predpisov

Bratislava  október 2001

Návrh

Z Á K O N
z...........................2001,

ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.289/1995    Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.

     Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone :

                                                             Čl. I

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani  z pridanej hodnoty v znení zákona NR SR č. 200/1996 Z. z., zákona NR SR č. 386/1996 Z .z., zákona NR SR č.371/1997 Z. z., zákona NR SR č. 60/1999 Z. z., zákona NR SR č. 153/1999 Z. z., zákona NR SR č. 342/1999 Z. z. a zákona NR SR č. 246/2000 Z. z. sa mení a dopĺňa takto :

1.	§ 2 ods. 2 sa dopĺňa písmenom d/ , ktoré znie :

d/ rozhlasové a televízne vysielacie služby, ktoré vykonávajú právnické osoby podľa osobitného predpisu /2b/ 

2.	Poznámka pod čiarou /2b/ znie :

/2b/ Zákon SNR č. 254/1991 Zb. o Slovenskej televízii v znení neskorších  predpisov
 ZákonSNR č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov

3.	Príloha č. 1 sa v časti  Služby / klasifikácia produkcie / dopĺňa o novú položku :
  
64.20.21	–Služby spojené s televíznym vysielaním a prenosom televízneho signálu
64.20.22	–Služby spojené s rozhlasovým vysielaním a prenosom rozhlasového signálu

                                                 Čl. II

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2002.
                        
                       D ô v o d o v á    s p r á v a

Všeobecná časť

     Nástupom nového daňového systému v roku 1993 sa začali na Slovensku  uplatňovať medzinárodne uplatňované princípy, čomu sa v rámci aproximácie práva SR s právom Európskej únie prispôsobuje tvorba legislatívneho prostredia v SR.
     V rámci daňovej legislatívy sa zámeru maximalizácie daňového výnosu smerujúceho do štátneho rozpočtu venovali početné zmeny jednotlivých daňových zákonov za uplynulé obdobia a zákon o dani z pridanej hodnoty nevynímajúc.
     V záujme unifikácie  a jednotnej koordinácie daňových kategórií, v kontexte práva EÚ,  je zámerom tohto navrhovaného zákona implementovať zmeny, ktoré odstránia nedostatky vykonané  v legislatívnom procese SR v predchádzajúcich obdobiach a ktoré žiaľ možno označiť ako krok späť v rámci aproximácie práva s EÚ.

     Slovenský rozhlas a Slovenská televízia ako verejnoprávne inštitúcie sa, v zmysle platných právnych noriem v roku 1993 ( z.č. 222/1992 Zb.), stali platiteľmi dane z pridanej hodnoty. Koncepčne sa ani zákonom č.289/1995 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov nezmenili ustanovenia, ktoré upravujú predmetnú problematiku, t.j. postavenie SRo a STV ako platiteľov DPH.
     Platnosť zákona č. 222/1992 Zb. o DPH od 1.1.1993 mala síce výrazný negatívny dopad na rozpočet SRo a STV v roku 1993, (pre SRo cca 15 mil. Sk) a v priebehu nasledujúcich rokov náklady v súvislosti s tzv. neuplatnenou časťou DPH na vstupe narastali v závislosti od celkového obratu  inštitúcií, lenže v prípade, že by sa SRo a STV nestali platiteľmi DPH bol by negatívny dopad na rozpočet inštitúcií ešte výraznejší, a to o rozsah DPH na vstupe, ktorú si bolo možné odpočítať. Postavenie SRo a STV ako platiteľov DPH súvisí s tým, že obe inštitúcie boli v období nástupu nového daňového systému v roku 1993 považované za verejnoprávne inštitúcie, ktoré hospodárili obdobne ako štátna príspevková organizácia s možnosťou vykonávať podnikateľskú činnosť. Zákonom č. 222/1992 Zb. o DPH ale aj zákonom č. 289/1995 Z.z. o DPH boli a aj stále sú vymedzené ako “zdaniteľné plnenia” len tie plnenia, ktoré sú vykonávané v rámci podnikateľskej činnosti s odvolaním sa na § 2 Obchodného zákonníka. Zákonom daná možnosť vykonávať podnikateľskú činnosť bola dôvodom registrácie SRo a STV za platiteľov DPH.
     Keďže obe inštitúcie, z finančných dôvodov, v súčasnosti nevyužívajú možnosť vykonávať podnikateľskú činnosť, využil správca dane – daňový úrad svoje kompetencie zo zákona a zrušil registráciu platiteľa DPH pre obe inštitúcie, čo malo následný negatívny finančný dopad na ich rozpočty v súčasnej veľmi nepriaznivej situácii.
      V tejto súvislosti je potrebné poukázať na rozpor v platnom zákone o DPH medzi § 2, ods. 2, písm. a) a § 28, ktorý nesprávne oslobodzuje  od DPH také zdaniteľné plnenia (rozhlasové a televízne vysielacie služby, ktoré vykonávajú právnické osoby zriadené podľa osobitného predpisu – zákon č. 255/1991 Zb. o SRo v znení neskorších predpisov a zákon č. 254/1991 Zb. o STV v znení neskorších predpisov), ktoré v princípe podľa § 2, ods. 2, písm. a) zdaniteľným plnením nie sú, pretože nie sú vykonávané v rámci podnikateľskej činnosti v súlade s § 2 Obchodného zákonníka.

     V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v krajinách EÚ sú zdaniteľným plnením všetky ekonomické aktivity, nie len aktivity vykonávané v rámci podnikateľskej činnosti, tak ako to je na Slovensku a všetky verejnoprávne médiá v krajinách EÚ (okrem Nemecka) sú registrované ako platitelia DPH.
       
     Návrh zákona rieši predmetnú problematiku  v tom smere, že dopĺňa v § 2, ods. 2, v písmene d) vymedzenie zdaniteľného plnenia o zdaniteľné plnenie – rozhlasové a vysielacie služby, ktoré vykonávajú právnické osoby podľa osobitného predpisu s odvolaním sa na platné zákony o SRo a STV.  
     Bude úlohou Ministerstva financií SR, ako ústredného orgánu štátnej správy, ktorý má v kompetencii daňovú legislatívu zosúladiť platný zákon o DPH v tomto smere s právom v EÚ a prehodnotiť vymedzenie “zdaniteľného plnenia” vykonávané i v rámci iných ekonomických aktivít.

     Z pohľadu aplikácie zákona o DPH je v tomto smere zaujímavý status komerčných elektronických médií, ktoré majú postavenie platiteľa DPH, pričom zdaniteľné plnenia, ktoré vykonávajú nie sú od DPH oslobodené, čo z praktického a z finančného pohľadu znamená, že si môžu na rozdiel od verejnoprávnych médií v plnej výške odpočítať DPH na vstupe účtovanú ich dodávateľmi od DPH na výstupe, ktorú odvádzajú do štátneho rozpočtu. V nadväznosti na uvedené je nutné konštatovať, že štát svojou daňovou politikou vytvoril výhodnejšie podmienky pre fungovanie komerčných elektronických médií ako pre fungovanie verejnoprávnych médií. Návrh tohto predkladaného zákona čiastočne zmierni negatívny dopad daňovej legislatívy na rozpočty verejnoprávnych médií a čiastočne zrovnoprávni podmienky ich ekonomického postavenia v porovnaní s podmienkami pre komerčné médiá v SR, ale aj s podmienkami verejnoprávnych médií v iných európskych krajinách.
 
     V súčasnom období, keď sa komplexne zmenou príslušných zákonov rieši postavenie verejnoprávnych médií, je nutné riešiť i daňové postavenie pre účely daňovej kategórie – DPH. Je potrebné si uvedomiť práve pri tejto daňovej kategórii ako nepriamej dani, že oslobodenie od DPH zvýhodňuje platiteľov koncesionárskych poplatkov, ale zaťažuje rozpočty verejnoprávnych médií a úplné zrušenie registrácie platiteľa znamená ešte výraznejší negatívny finančný dopad. Zákonom zriadené verejnoprávne inštitúcie majú svojim poslaním slúžiť verejnosti, svojim charakterom patria do neziskového sektoru. Dôsledne zváženie postavenia týchto inštitúcií z daňového pohľadu má veľmi výrazný vplyv na finančný rozpočet ale najmä na správnu a opodstatnenú alokáciu nákladov, ktorá zodpovedá logike ekonomických riadiacich metód. Doterajšia legislatíva so svojimi inými významnými cieľmi doposiaľ negatívne vplývala na hospodárenie týchto inštitúcií. Navrhovaný zákon v nadväznosti na mechanizmus výpočtu daňovej povinnosti nemá negatívny dopad na štátny rozpočet.
Osobitná časť

K § 2 ods. 2 –  predmetný odsek vymedzuje zdaniteľné plnenie, pričom sa dopĺňa                  novým písmenom d), kde sa dopĺňa zdaniteľné plnenie o rozhlasové a televízne vysielacie služby, ktoré vykonávajú právnické osoby podľa osobitného predpisu. V poznámke pod čiarou sa dopĺňa  špecifikácia osobitných predpisov, a to Zákon SNR č. 254/1991 Zb. o Slovenskej televízii v znení neskorších predpisov a Zákon SNR č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov.

K Prílohe č. 1 -  sa v časti Služby (klasifikácia produkcie) dopĺňajú nové položky:
64.20.21 – Služby spojené s televíznym vysielaním a prenosom televízneho signálu
64.20.22 – Služby spojené s rozhlasovým vysielaním a prenosom rozhlasového signálu

K článku II – upravuje účinnosť zákona, ktorá by mala určená od 1.1 2002

Doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom EÚ

1. Navrhovateľ zákona: skupina poslancov

2. Názov návrhu zákona: Zákon č..../2001, ktorým sa mení a dopĺňa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.289/1995 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.

3. V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená:
-	Šiestou smernicou Rady EÚ/77/388/EHS zo 17.5.1977 o harmonizácii zákonov členských štátov o dani z obratu (OJL 145 z 13.6.1977 s.1), ktorá zavádza spoločný systém pre daň z pridanej hodnoty, jednotný daňový základ, v znení zmien a doplnkov so zreteľom na:
-	Smernicu 80/368/EHS z 26.3.1980 (OJL 090 z 3.4.1980 s. 41),
-	Smernicu 84/386/EHS z 31.7.1984 (OJL 208 z 3.8.1984 s. 58),
-	Smernicu 89/465/EHS z 18.7.1989 (OJL 226 z 3.8.1989 s. 21),
-	Smernicu 91/680/EHS zo 16.12.1991 (OJL 376 z 31.12.1989 s. 1)
-	Smernicu 92/77/EHS z 19.10.1992 (OJL 316 z 31.10.1992 s. 1)
-	Smernicu 92/111/EHS zo 14.12.1992 (OJL 384 z 31.12.1992 s. 47),
-	Smernicu 94/5/ES zo 14.2.1994 (OJL 060 z 3.3.1994 s. 16),
-	Smernicu 94/4/ES zo 14.2.1994 (OJL 060 z 3.3.1994 s. 14),
-	Smernicu 94/76/ES z 22.12.1994 (OJL 365 z 31.12.1994 s. 53),
-	Smernicu 95/7/ES, z 10.9.1995 (OJL 102 z 5.5.1995 s. 18),
-	Smernicu 96/42/ES z 25.6.1996 (OJL 170 z 9.7.1996 s. 34),
-	Smernicu 96/95/ES z 20.12.1996 (OJL 338 z 28.12.1996 s. 89),
-	Smernicu 98/80/ES z 12.10.1998 (OJL 281 zo 17.10.1998 s. 31),
-	Smernicu 99/49/ES z 25.5.1999 (OJL 139 z 2.6.1999 s. 27),
-	Smernicu 99/59/ES zo 17.6.1999 (OJL 162 z 26.6.1999 s. 63),
-	Smernicu 99/85/ES z 22.10.1999 (OJL 277 z 28.10.1999 s. 34).
-	Trinástou smernicou Rady EÚ 86/560/EHS zo 17.11.1986 o zosúladení zákonov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – mechanizmy refundácie dane z pridanej hodnoty osobám podliehajúcim zdaneniu, ktoré nesídlia na území Spoločenstva (OJL 326 z 21.11.1986 s. 40).

4. Návrh zákona svojim obsahom patrí

a)	medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v čl. 70 Európskej dohody o pridružení – nepriame zdaňovanie,
b)	medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie – kapitola 22. Nepriame zdaňovanie Bielej knihy.

5. Šiesta smernica Rady EÚ 77/388/EHS v znení jej zmien a doplnkov je základným právnym normatívom sekundárnej povahy, ktorý tvorí právny základe pre koncepciu harmonizácie legislatívy členských štátov o dani z pridanej hodnoty. Ustanovuje rozsah pôsobnosti režimu dane z pridanej hodnoty, definíciu ekonomickej činnosti, zdaniteľných osôb a zdaniteľných činností, miesto zdanenia, zdaniteľné plnenie a splatnosť dane, základ dane, princípy určovania sadzieb dane, základné oslobodenia od dane, realizáciu nároku na odpočet dane, osoby, na ktoré sa vzťahuje daňová povinnosť a administratívne povinnosti zdaniteľných osôb.
    Trinásta smernica Rady EÚ 86/560/EHS ustanovuje podmienky refundácie dane z pridanej hodnoty podnikateľom, ktorý nesídlia na území Spoločenstva.

6. Platná právna úprava dane z pridanej hodnoty je čiastočne kompatibilná s právom Európskej únie. Úplnú kompatibilitu je možné dosiahnuť v oblasti dane z pridanej hodnoty až vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie.