Príloha 1

I.	ČMS OVZDUŠIE

Legislatívny rámec monitoringu kvality ovzdušia 

V roku 2003 v Slovenskej republike pre monitoring kvality ovzdušia platila už nová legislatíva v oblasti ochrany ovzdušia - zákon č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia, ktorý platí od 1. 9. 2002 a  vyhláška MŽP SR č.705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia, ktorá platí od 1. 1. 2003. Do nej boli transponované požiadavky legislatívy EÚ, týkajúce sa ochrany ovzdušia:
•	Rámcová smernica 1996/62/EC z 27. 10. 1996 o posudzovaní a riadení kvality vonkajšieho ovzdušia a jej dcérske smernice
•	1999/30/EC z 22. 4. 1999 o imisných limitoch pre oxid siričitý, oxidy dusíka, tuhé častice a olovo vo vonkajšom ovzduší
•	92/72/EC z 21. 9. 1992 o znečisťovaní ovzdušia ozónom
•	2002/3/EC z 12. 2. 2002, ktorá sa týka ozónu v ovzduší
•	2000/69/EC o limitných hodnotách pre benzén a oxid uhoľnatý vo vonkajšom ovzduší
•	Rozhodnutie Rady 97/101/EC z 27. 1. 1997, ktorým sa zakladá vzájomná výmena informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich znečistenie vo voľnom ovzduší v rámci členských štátov
•	Rozhodnutie Komisie 2001/752/EC zo 17. 10. 2001, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy Smernice rady 97/101/EC, ktorou sa zavádza vzájomná výmena informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich znečistenie vo voľnom ovzduší v členských štátoch
•	Rozhodnutie Komisie 2001/839/EC z 8. 11. 2001, ktorým predpisuje dotazník, ktorý sa má používať pre ročné hlásenia hodnotenia kvality ovzdušia podľa smerníc Rady 96/62/EC a 1999/30/EC.

Vecné vyhodnotenie a popis monitorovacích sietí kvality ovzdušia

Zodpovednosť za sledovanie a hodnotenie kvality ovzdušia podľa zákona č. 478/ 2002 Z. z. o ochrane ovzdušia má MŽP SR, ktoré túto úlohu zabezpečuje prostredníctvom poverenej organizácie – Slovenským hydrometeorologickým ústavom (SHMÚ). SHMÚ zabezpečuje monitorovanie kvality ovzdušia na celom území SR v súlade s platnými právnymi normami, najmä so Zákonom č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia a vyhláškou MŽP SR č. 705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia.

Hodnotenie kvality ovzdušia sa na základe vyhlášky MŽP SR č. 705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia vykonáva pre znečisťujúce látky, ktoré majú určené:
•	limitné hodnoty znečistenia ovzdušia (ďalej len limitné hodnoty) - oxid siričitý, oxid dusičitý, oxidy dusíka, tuhé častice - PM10 frakcia, olovo, oxid uhoľnatý a benzén
•	cieľové hodnoty - ozón, tuhé častice - PM2,5 frakcia a prekurzory ozónu.

Podľa Prílohy č. 8 vyhlášky MŽP SR č. 705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia bolo územie SR rozdelené do aglomerácií a zón (tabuľka 1). V aglomeráciách a zónach, kde je úroveň znečistenia ovzdušia danou znečisťujúcou látkou vyššia ako horná medza, na hodnotenie úrovne znečistenia ovzdušia je nevyhnutné hodnotiť kvalitu ovzdušia vždy meraním.

V roku 2003 z aglomerácií a zón, ktoré sú uvedené v  tabuľke 1, nebolo možné zabezpečiť relevantné hodnotenie kvality ovzdušia v zóne Bratislavský kraj bez katastrálneho územia hl. mesta SR Bratislavy, nakoľko v tejto zóne SHMÚ nemal monitorovaciu stanicu na monitorovanie kvality ovzdušia. V tejto zóne má monitorovaciu stanicu na monitorovanie kvality ovzdušia Slovnaft, a. s., Bratislava. Údaje z tejto AMS sú k dispozícií až od konca roka 2003. 

Na zabezpečenie hodnotenia kvality ovzdušia v aglomeráciách a zónach meraním, prevádzkuje SHMÚ Národnú monitorovaciu sieť kvality ovzdušia (NMSKO). Doplňujúce relevantné údaje pre hodnotenia kvality ovzdušia v aglomeráciách a zónach meraním (po vykonaní úplných funkčných skúšok, resp. po nakalibrovaní analyzátorov) poskytnú v budúcnosti aj ďalší prevádzkovatelia monitorovacích sietí v SR (pozri tabuľka 3).

Umiestnenie monitorovacích staníc v jednotlivých lokalitách aglomerácií a zón, stručná charakteristika monitorovacích staníc (vlastník, typ stanice a geografické informácie) sú uvedené v tabuľke 2. Monitorovacie programy jednotlivých sietí sú uvedené v tabuľke 3. 

V roku 2003 bolo na území SR v prevádzke 38 monitorovacích staníc Národnej monitorovacej siete kvality ovzdušia (NMSKO) a ďalšie stanice ostatných prevádzkovateľov (pozri tabuľka 3) na sledovanie kvality ovzdušia.

Podľa zberu a prenosu nameraných údajov a vzoriek z jednotlivých monitorovacích miest, analyzátorov a vzorkovačov Národnej monitorovacej siete kvality ovzdušia (NMSKO) môžeme rozdeliť Národnú monitorovaciu sieť kvality ovzdušia (NMSKO) na tzv. Telemetrickú sieť – prenos nameraných údajov z analyzátorov a staníc telemetricky (automatická časť NMSKO) a Manuálnu (poloautomatickú) sieť – manuálny zber vzoriek ovzdušia z poloautomatických vzorkovačov na ďalšiu analýzu v laboratóriu.

Telemetrickú sieť tvorí 35 monitorovacích staníc, z ktorých 26 monitoruje viaceré základné znečisťujúce látky v ovzduší (minimálne 3 znečisťujúce látky: SO2, NO/NO2/NOx, tuhé častice – PM10 frakcia, plus tuhé častice – PM2,5 frakcia, CO, benzén, O3, H2S) a 9 monitoruje len prízemný ozón.

Manuálnu sieť tvorí 25 vzorkovacích miest (z toho sú 4 EMEP stanice), kde sú umiestnené poloautomatické vzorkovače na zabezpečenie monitoringu ťažkých kovov v ovzduší (Pb, Cd, Ni, As), pozri tabuľka 3. V 21 lokalitách sa robili týždenné odbery vzoriek prachu (frakcia PM10) z ovzdušia na stanovenie obsahu ťažkých kovov v ovzduší. V 4 lokalitách (EMEP stanice) je vzorkovací program uvedený v tabuľke 3. Vzorky prachu frakcie PM10 a TSP ako aj ďalších polutantov sa potom analyzovali v Skúšobnom laboratóriu OKO.

Osobitným druhom výstupu zo systému, vzhľadom na rozsah a závažnosť, sú výstupy pre Informačný systém monitoringu. Ide totiž o napĺňanie informačnej časti monitorovania životného prostredia, ktorého súčasťou je aj ČMS Ovzdušie. 

Bola aktualizovaná web stránka ČMS Ovzdušie prístupná cez www.shmu.sk, zložka ČMS Ovzdušie.

Základom celého informačného systému monitoringu kvality ovzdušia je relačná databáza kvality ovzdušia. Do nej boli uložené metadáta zo všetkých monitorovacích sietí na Slovensku.
Taktiež v roku 2003 sa všetky namerané hodnoty koncentrácií znečisťujúcich látok v ovzduší z Národnej monitorovacej siete kvality ovzdušia (NMSKO) ukladali do relačnej databázy kvality ovzdušia „Ovzdušie“, kde sa následne validovali a spracovávali podľa požiadaviek jednotlivých zákazníkov. Namerané hodnoty koncentrácií znečisťujúcich látok v ovzduší z ostatných monitorovacích sietí sa taktiež ukladali (postupne ako začali prichádzať) do relačnej databázy kvality ovzdušia „Ovzdušie“.

Správcom databázy bolo zabezpečené denné generovanie reportov, ktoré sa zasielali elektronickou poštou užívateľom (zodpovední pracovníci SHMÚ, štátna správa – odbory životného prostredia KÚ, OÚ, samospráva, Štátne zdravotné ústavy, znečisťovatelia a verejnosť) a boli zverejňované na web stránke SHMÚ. O aktuálnej úrovni znečistenia ovzdušia bola verejnosť v zmysle požiadaviek zákona č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia priebežne informovaná prostredníctvom médií, informačných svetelných panelov v niektorých mestách, teletextu STV a webu.

Podľa požiadaviek zákazníkov boli vytvárané mesačné reporty, ktoré boli užívateľom zasielané poštou alebo mailom. Do kapitol Regionálne znečistenie ovzdušia a kvalita zrážkových vôd, Lokálne znečistenie ovzdušia a Atmosférický ozón Správy o kvalite ovzdušia a podiele jednotlivých zdrojov na jeho znečisťovaní v Slovenskej republike za rok 2002 boli spracované výsledky nameraných hodnôt koncentrácií znečisťujúcich látok v ovzduší za rok 2002 a vydané v tlačenej (kniha) a v elektronickej forme (CD ROM) a prezentované na web stránke SHMÚ www.shmu.sk odsek kvalita ovzdušia. Ďalej boli požadované údaje a informácie o kvalite ovzdušia poskytnuté do Správy o stave životného prostredia SR, Štatistickému úradu SR, OECD a EEA.
 
Aktuálne a spracované údaje z monitoringu kvality ovzdušia boli publikované na web stránke www.shmu.sk

Všetky namerané údaje z monitorovacích sietí kvality ovzdušia sa poskytujú v zmysle zákona č. 211/2000 Z. z. o prístupe k informáciám každému, kto o ne požiada.

V databáze (prostredie MS SQL Server) kvality ovzdušia „Ovzdušie“ sa archivujú všetky namerané hodnoty z monitoringu kvality ovzdušia (Telemetrická, Manuálna sieť), ktoré sa autorizujú a validujú.

Pri prekročeniach informačného hraničného prahu ozónu alebo varovného hraničného prahu ozónu bol prevádzkovaný Ozónový smogový varovný systém. Celkové trvanie prekročení informačného hraničného prahu ozónu (180 mg.m-3) alebo varovného hraničného prahu ozónu (240 mg.m-3) za rok 2003 bolo 347 hodín. Celkové trvanie prekročenia varovného hraničného prahu ozónu  za rok 2003 bolo 6 hodín. 

Tabuľka 1: Zoznam aglomerácií a zón

A.	Aglomerácie
Aglomerácia	Vymedzenie územia	
Bratislava	územie hlavného mesta SR Bratislavy	
Košice	územie mesta Košíc	
B.	Zóny
Zóna	Vymedzenie územia	
Bratislavský kraj	územie kraja okrem územia hlavného mesta SR Bratislavy	
Trnavský kraj	územie kraja	
Nitriansky kraj	územie kraja	
Trenčiansky kraj	územie kraja	
Banskobystrický kraj	územie kraja	
Žilinský kraj	územie kraja	
Košický kraj	územie kraja okrem územia mesta Košíc	
Prešovský kraj	územie kraja	

Tabuľka 2: Monitorovacie stanice ich umiestnenie, vlastník, charakteristika a zemepisné súradnice 

AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	Vlastník	Typ stanice	Typ oblasti	Charakteristika
oblasti	Zemepisná dĺžka	Zemepisná šírka	Nadmorská
výška [m]	
BRATISLAVA	Bratislava,Petržalka	SHMÚ	B	U	r/c	17°08'05"	48°07'43"	136	
	Bratislava,Trnavské Mýto	SHMÚ	T	U	r/c	17°07'45"	48°09'32"	136	
	Bratislava,Staré Mesto	SHMÚ	B	U	r/c	17°07'00"	48°08'45"	139	
	Bratislava,Koliba	SHMÚ	B	S	r/n	17°07'00"	48°10'00"	287	
	Bratislava, Vlčie Hrdlo	Slovnaft, a.s.	B	U	i	17°10'10"	48°08'00"	134	
	Bratislava, Pod. Biskupice	Slovnaft, a.s.	B	U	r	17°12'20"	48°08'05"	132	
KOŠICE	Košice,Štúrova	SHMÚ	T	U	r/c/i	21°15'39"	48°43'01"	199	
	Košice,Strojárenská	SHMÚ	B	U	r/c	21°15'17"	48°43'37"	200	
	Košice,Podhradová	SHMÚ	B	S	r/c/i	21°14'41"	48°45'11"	248	
Bratislavský
kraj	Rovinka	Slovnaft, a.s.	B	R	i/a	17°13'40"	48°06'15"	133	
Trnavský
kraj	Topoľníky 	SHMÚ	B	R	a	17°51'36"	47°57'34"	113	
	Trnava	SHMÚ	T	U	r/c	17°35'06"	48°22'16"	152	
	Senica	SHMÚ	T	U	r/c	17°  '  "	48°  '  "	   	
Nitriansky
kraj	Nitra 	SHMÚ	T	U	r/c	18°05'08"	48°18'28"	142	
	Štúrovo 	Kappa, a.s.	B	U	r/i	 	 	 	
Trenčiansky
kraj	Prievidza	SHMÚ	B	U	r	18°37'23"	48°46'11"	265	
	Handlová	SHMÚ	B	U	r/c/i	18°45'32"	48°44'00"	437	
	Bystričany	SHMÚ	B	S	a	18°31'00"	48°40'02"	251	
	Trenčín	mesto 
Trenčín	B	U	r/c	18°02'00"	48°53'20"	210	
Žilinský 
kraj	Žilina,Veľká Okružná	SHMÚ	T	U	r/c/i	18°44'48"	49°13'11"	332	
	Žilina,Vlčince	SHMÚ	B	U	r	18°46'16"	49°12'40"	362	
	Martin	SHMÚ	B	U	r/c	18°55'19"	49°04'01"	383	
	Bystrička	Martinská 
teplárenská, a.s.	B	R	r/i	 	 	 	
	Ružomberok, Riadok	SHMÚ	B	U	r/i	19°18'09"	49°04'45"	464	
	Ružomberok, Celulózka	Neusiedler, a.s.	I	U	r/i	19°19'11"	49°04'43"	462	
	Chopok 	SHMÚ	B	R	n	19°36'32"	48°56'38"	2008	
	Liesek	SHMÚ	B	R	n	19°40'46"	49°22'10"	692	
Banskobystrický 
kraj	Banská Bystrica,
Námestie Slobody	SHMÚ	B	U	r	19°09'30"	48°44'12"	343	
	Žiar nad Hronom	SHMÚ	B	U	r/c	18°51'07"	48°35'17"	263	
	Hnúšťa	SHMÚ	B	U	r/c/i	19°57'12"	48°35'04"	315	
	Jelšava	SHMÚ	B	U	r/i	20°14'18"	48°37'48"	255	
Prešovský
kraj	Prešov,Sídlisko III.	SHMÚ	T	U	r/c	21°13'46"	49°00'02"	245	
	Prešov, Solivar	SHMÚ	T	U	r/c	21°15'53"	48°58'39"	239	
	Vranov nad Topľou	SHMÚ	B	U	r/i	21°41'26"	48°53'12"	128	
	Humenné	SHMÚ	B	U	r/i	21°54'50"	48°55'49"	160	
	Starina	SHMÚ	B	R	n	22°15'35"	49°02'32"	345	
	Stará Lesná 	SHMÚ	B	R	n	20°17'21"	49°09'08"	814	
	Gánovce	SHMÚ	B	R	n	20°19'21"	49°02'04"	706	
	Štrbské Pleso,
Helios	SHMÚ	B	R	n	20°03'59"	49°07'25"	1361	
	Štrbské Pleso,
Vyhliadka	ILTER	B	R	n	20°03'26"	49°07'09"	1350	
	Štrbské Pleso,
Esíčko	ILTER	B	R	n	20°03'03"	49°07'57"	1530	
	Solisko	ILTER	B	R	n	20°02'25"	49°08'39"	1840	
	Vyšné Hágy,
Malý Šum	ILTER	B	R	n	20°06'30"	49°07'20"	1160	
	Vyšné Hágy,
Pod Ostrvou	ILTER	B	R	n	20°05'35"	49°08'12"	1480	
	Popradské Pleso	ILTER	B	R	n	20°05'01"	49°09'17"	1520	
	Starý Smokovec	ILTER	B	U	r/c/n	20°13'23"	49°08'23"	1000	
	Veľká Studená dolina	ILTER	B	R	n	20°12'43"	49°10'08"	1335	
	Stará Lesná I.	ILTER	B	R	n	20°17'20"	49°09'08"	805	
	Tatranská Lomnica I.	ILTER	B	R	n	20°17'17"	49°09'46"	820	
	Tatranská Lomnica,
Štart	ILTER	B	R	n	20°15'20"	49°10'47"	1200	
	Tatranská Lomnica II.	ILTER	B	R	n	20°14'29"	49°11'04"	1520	
	Skalnaté pleso	ILTER	B	R	n	20°14'03"	49°11'22"	1770	
	Tatranská Lomnica,
Lievikový kotol	ILTER	B	R	n	20°13'27"	49°11'30"	1900	
	Lomnické sedlo	ILTER	B	R	n	20°13'02"	49°11'26"	2170	
	Lomnický štít	ILTER	B	R	n	20°13'00"	49°12'00"	2635	
	Javorina,
Pod Muráňom	ILTER	B	R	n	20°09'29"	49°15'02"	1170	
	Javorina,
Babošie sedlo	ILTER	B	R	n	20°09'08"	49°14'03"	1360	
Košický
kraj	Krompachy	SHMÚ	B	U	r/i	20°52'21"	48°54'44"	387	
	Veľká Ida	SHMÚ	I	S	r/i	21°10'34"	48°35'31"	207	
	Strážske	SHMÚ	B	U	r	21°50'15"	48°52'26"	134	
	Kojšovská hoľa	SHMÚ	B	R	n	20°59'00"	48°47'00"	1244	
Vysvetlivky
typ stanice	typ oblasti	charakteristika
oblasti	
B pozaďová
I priemyselná
T dopravná	U mestská
S prímestská
R vidiecka	r obytná
c obchodná
i priemyselná
a poľnohospodárska
n prírodná	

Vlastník
•	SHMÚ – Národná monitorovacia sieť kvality ovzdušia 
•	Slovnaft, a. s. – Monitorovacia sieť kvality ovzdušia Slovnaft, a. s., Bratislava
•	mesto Trenčín – Monitorovacia sieť kvality ovzdušia mesto Trenčín 
•	Neusiedler, a.s. – Monitorovacia sieť kvality ovzdušia NEUSIEDLER, a. s. Ružomberok 
•	Kappa, a. s. Monitorovacia sieť kvality ovzdušia KAPPA, a. s., Štúrovo 
•	Martinská teplárenská, a. s. – Monitorovacia sieť kvality ovzdušia Martinská teplárenská, a. s., Martin 
•	ILTER - Monitorovacia sieť kvality ovzdušia ILTER, Tatranská Lomnica 

Tabuľka 3: Monitorovacie siete monitoringu kvality ovzdušia v SR podľa vlastníkov
SHMÚ - Národná monitorovacia sieť kvality ovzdušia
(Stav k 1. 1. 2004)

Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program

Kontinuálny monitoring
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	SO2	NOx	PM10	PM2,5	O3	CO 	Benzén 	H2S	Meteorológia 	
										Smer 
vetra	Rýchlosť 
vetra	Teplota 
vzduchu	Vlhkosť 
vzduchu	
BRATISLAVA	Bratislava,Petržalka	x	x	x	x	x	x	 	 	 	 	 	 	
	Bratislava,Trnavské Mýto	x	x	x	x	 	x	x	 	 	 	 	 	
	Bratislava,Staré Mesto	x	x	x	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
	Bratislava,Koliba	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
KOŠICE	Košice,Štúrova	x	x	x	 	 	x	x	 	x	x	x	x	
	Košice,Strojárenská	x	x	x	x	 	x	 	 	 	 	 	 	
	Košice,Podhradová	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
Trnavský
kraj	Topoľníky 	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Trnava 	x	x	x	 	 	x	x	 	x	x	 	 	
	Senica 	x	x	x	 	 	 	 	 	x	x	 	 	
Nitriansky
kraj	Nitra 	x	x	x	 	 	x	x	 	x	x	 	 	
Trenčiansky
kraj	Prievidza	x	x	x	x	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Handlová	x	x	x	 	 	 	 	 	x	x	x	x	
	Bystričany	x	x	x	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Žilinský 
kraj	Žilina,Veľká okružná	x	x	x	x	 	x	 	 	 	 	 	 	
	Žilina,Vlčince	x	x	x	 	x	 	 	 	x	 	x	x	
	Martin	x	x	x	x	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Ružomberok, Riadok	x	x	x	 	x	 	 	x	 	 	 	  	
	Chopok 	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
Banskobystrický 
kraj	Banská Bystrica,
Námestie Slobody	x	x	x	 	x	x	 	 	x	x	x	x	
	Žiar nad Hronom	x	x	x	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Hnúšťa	x	x	x	 	x	 	 	 	x	 	x	x	
	Jelšava	x	x	x	 	x	 	 	 	x	x	x	x	
Prešovský
kraj	Prešov,Sídlisko III.	x	x	x	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
	Prešov, Solivar	x	x	x	 	x	x	 	 	x	x	x	x	
	Humenné	x	x	x	 	x	 	 	 	x	x	x	x	
	Vranov nad Topľou	x	x	x	 	 	 	 	 	x	x	x	x	
	Starina 	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	x	x	
	Stará Lesná 	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Štrbské Pleso	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Solisko	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
	Gánovce	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	
Košický
kraj	Krompachy	x	x	x	 	 	 	 	 	x	x	x	x	
	Veľká Ida	x	x	x	 	x	x	 	 	 	 	 	 	
	Strážske	x	x	x	 	 	 	 	 	x	x	x	x	
	Kojšovská hoľa	 	 	 	 	x	 	 	 	 	 	 	 	

Manuálny monitoring ťažkých kovov
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	Ťažké kovy	
		Pb	Cd	Ni	As	
BRATISLAVA	Bratislava, Petržalka	x	x	x	x	
	Bratislava, Trnavské Mýto	x	x	x	x	
	Bratislava, Staré Mesto	x	x	x	x	
	Bratislava, Koliba	x	x	x	x	
KOŠICE	Košice, Strojárenská	x	x	x	x	
Trnavský
kraj	Senica	x	x	x	x	
	Trnava	x	x	x	x	
Nitriansky
kraj	Nitra	x	x	x	x	
Trenčiansky
kraj	Prievidza	x	x	x	x	
Žilinský 
kraj	Žilina, Veľká Okružná	x	x	x	x	
	Martin 	x	x	x	x	
	Ružomberok, Riadok	x	x	x	x	
Banskobystrický 
kraj	Banská Bystrica,
Námestie Slobody	x	x	x	x	
	Žiar nad Hronom	x	x	x	x	
	Jelšava	x	x	x	x	
Prešovský
kraj	Prešov, Solivar	x	x	x	x	
	Humenné	x	x	x	x	
	Vranov nad Topľou	x	x	x	x	
Košický
kraj	Krompachy	x	x	x	x	
	Veľká Ida	x	x	x	x	

Manuálny monitoring ovzdušia a zrážok na EMEP staniciach
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	Ovzdušie	Zrážky	
		PM10	TSP 	SO2	NO2	HNO3	SO42-	NO3-	VOC 	pH 	vodivosť 	SO42-	NO3-	Cl -	NH4+	K +	Na +	Ca 2+	Mg 2+	Pb 	Cd 	Ni 	As 	Cu 	Zn 	Mn 	Cr 	
Žilinský
kraj	Chopok	 	x	x	x	x	x	x	 	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	
	Liesek	x	 	x	x	x	x	x	 	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	
Trnavský
kraj	Topoľníky	 	x	x	x	x	x	x	 	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	
Prešovský
kraj	Starina	x	 	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	
	Stará Lesná	x	 	x	x	x	x	x	 	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	

Monitorovacia sieť kvality ovzdušia ILTER, Tatranská Lomnica
(Stav k 1. 12. 2003)

Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program

AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	O3 kontinuálne	O3 pasívne	Meteorológia	
				Teplota vzduchu	Vlhkosť vzduchu	Rýchlosť vetra	Smer vetra	Zrážky	Globálne žiarenie	UVB žiarenie	
Prešovský
kraj	Štrbské Pleso,
Vyhliadka	 	x	 	 	 	 	 	 		
	Štrbské Pleso,
Esíčko	 	x	x	x	 	 	 	 		
	Solisko	x	x	x	x	 	 	x	 		
	Vyšné Hágy,
Malý Šum	 	x	x	x	 	 	x	 		
	Vyšné Hágy,
Pod Ostrvou	 	x	x	x	 	 	x	 		
	Popradské Pleso	 	x	x	x	 	 	x	 		
	Starý Smokovec	x	 	 	 	 	 	 	 		
	Veľká Studená dolina	 	x	x	x	 	 	x	 		
	Stará Lesná I.	x	 	 	 	 	 	 	 		
	Tatranská Lomnica I.	 	x	x	x	 	 	x	 		
	Tatranská Lomnica,
Štart	x	x	x	x	x	x	x	x	x	
	Tatranská Lomnica II.	 	x	x	x	x	x	x	 		
	Skalnaté pleso	x	x	 	 	 	 	 	 	x	
	Tatranská Lomnica,
Lievikový kotol	 	 	x	x	 	 	 	 		
	Lomnické sedlo	 	x	x	x	x	x	x	x		
	Lomnický štít	x	x	 	 	 	 	 	 		
	Javorina,
Pod Muráňom	 	 	x	x	 	 	x	 		
	Javorina,
Babošie sedlo	 	x	x	x	 	 	x	 		

Monitorovacia sieť kvality ovzdušia Slovnaft, a. s., Bratislava
(Stav k 1. 1. 2004)
Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	SO2	NOx	PM10	O3	CO 	H2S	Benzén 	CH4	THC 	Meteorológia 	
											Smer 
vetra 	Rýchlosť 
vetra 	Tlak 
vzduchu 	Teplota 
vzduchu 	
BRATISLAVA	Bratislava,
Vlčie Hrdlo	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	x	
	Bratislava,
Podunajské Biskupice	x	x	x	x	x	 	 	x	x	 	 	 	 	
Bratislavský 
kraj	Rovinka	x	x	x	x	x	 	 	x	x	x 	 x	 	 	

Monitorovacia sieť kvality ovzdušia mesta Trenčín
(Stav k 1. 1. 2004)
Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	SO2	NOx	TSP	
Trenčiansky
kraj	Trenčín,
centrum	x	x	x	

Monitorovacia sieť kvality ovzdušia NEUSIEDLER a.s., Ružomberok
(Stav k 1. 12. 2003)
Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	SO2	NOx	PM10	H2S	TRS	
Žilinský
kraj	Ružomberok,
celulózka	x	x	x	 	x	
	Ružomberok,
Riadok	 	 	 	x	x	

Monitorovacia sieť kvality ovzdušia KAPPA a.s., Štúrovo
(Stav k 1. 12. 2003)
Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	SO2	NOx	H2S	
Nitriansky
kraj	Štúrovo	x	x	x	

Monitorovacia sieť kvality ovzdušia Martinská teplárenská a.s., Martin
(Stav k 1. 12. 2003)
Umiestnenie monitorovacích staníc a ich monitorovací program
AGLOMERÁCIA 
zóna	Obec, lokalita	SO2	TSP	
Žilinský
kraj	Bystrička	x	x	

II.	
ČMS Meteorológia a klimatológia

Čiastkový monitorovací systém Meteorológia a klimatológia je rozdelený, podľa spôsobu merania a pozorovania, na nasledujúce podsystémy. 
1.	Sieť pozemných staníc
2.	Sieť staníc dištančných meraní
3.	Sieť fenologických staníc
Monitorovacie aktivity boli v súlade s aktualizovaným projektom ČMS Meteorológia a klimatológia (ďalej ČMS MaK), ktorý bol vypracovaný s cieľom dobudovania systému v zmysle uznesenia vlády č. 7/2000.

Stav vecnej realizácie projektu za rok 2003

ČMS MaK pozostáva z 10 relatívne nezávislých subsystémov, vykonávajúcich merania a pozorovania meteorologických a klimatologických parametrov. Do kvantitatívneho ako aj kvalitatívneho stavu jednotlivých pozorovacích subsystémov zasiahla pozitívne realizácia projektu POVAPSYS, najmä automatizáciou klimatologickej a zrážkomernej siete, postupnými krokmi pre pokrytie územia SR kvalitnou rádiolokačnou informáciou, zavedením produktov novej generácie meteorologických družíc, s podporou výkonnejších telekomunikačných a databázových systémov. Kalibračné laboratórium meteorologických prístrojov, zabezpečovalo pre ČMS MaK kalibráciu meradiel teploty vzduchu a pôdy, vlhkosti vzduchu, tlaku vzduchu a rýchlosti prúdenia vzduchu. V databázovom prostredí KMIS boli vyvíjané nové kontrolné procedúry a aplikácie pre vizualizáciu údajov. Do skúšobnej prevádzky bol zavedený nový systém kontroly klimatologických údajov, so zavedením kódov kvality údajov. Bola inovovaná www stránka  ČMS MaK.

V rámci systému riadenia kvality v ČMS MaK sa pokračovalo v súlade s požiadavkami zavádzajúceho sa systému manažmentu kvality SHMÚ podľa ISO 9001.

Činnosť v oblasti výkonu prevádzky čiastkových monitorovacích subsystémov:

1.	Sieť pozemných staníc

1.1. Sieť pozemných synoptických a leteckých staníc 
Automatické a manuálne merania a pozorovania v sieti profesionálnych pozemných staníc sa v roku 2003 vykonávali na 10 leteckých staniciach (z toho 4 s nepretržitou prevádzkou), na 12 terénnych synoptických staniciach (z toho 2 vysokohorské), na 2 synoptických staniciach pri jadrových elektrárňach a 3 plnoautomatických staniciach. Údaje boli prostredníctvom telekomunikačných liniek odovzdávané užívateľom v pravidelných a mimoriadnych správach SYNOP, METAR, SPECI, INTER, CLIMAT a v ďalšom spravodajstve z automatických systémov s frekvenciou od 10 minút do 24 hodín. Dostupnosť nameraných údajov v podávaných správach dosiahla úroveň od 95 do 100%. Výpadky v meraniach boli len krátkodobé, vyriešené však boli najneskôr do 48 až 72 hodín v závislosti od rozsahu a doby poruchy. Väčšina údajov prešla kontrolou kvality a bola uložená v databáze KMIS. Všetky základné meradlá boli pravidelne kalibrované v stanovených rekalibračných intervaloch v akreditovanom kalibračnom laboratóriu SHMÚ a spĺňajú určené kritériá na presnosť podľa medzinárodných dohovorov. Prebehla úprava a obnova centrálnej jednotky a všetkých zobrazovacích jednotiek letiskového meteorologického pozorovacieho systému na letisku M. R. Štefánika v Bratislave. Na meracej stanici Chopok boli testované rôzne snímače meraní rýchlosti a smeru vetra v sťažených vysokohorských podmienkach. V rámci prebiehajúcich projektov sa pokračovalo v testovaní a v porovnávacích meraniach s váhovými zrážkomermi ako aj vysielania, zberu a databázového uchovávania 1-minútových meteorologických dát. Začal sa realizovať projekt pre inováciu pracovného hardware a software pozorovateľa, komunikačných a zberných systémov staníc, čiastočne v súvislosti s realizáciou telekomunikačnej časti projektu POVAPSYS.

1.2. Sieť staníc s klimatologickým programom pozorovania
Do siete patrí 109 staníc s klimatologickým programom pozorovania (na 7 staniciach bolo prerušené meranie). Z nich je 27 zároveň súčasťou siete pozemných synoptických staníc, 82 staníc je dobrovoľníckych, z toho 9 staníc je v správe iných organizácií. Merania 19 veličín sa vykonávajú 3x denne. Sieť staníc slúži nielen pre posudkovú a expertíznu činnosť, sledovanie stavu a vývoja klimatického systému SR. Údaje z referenčných staníc boli podkladom  pre  sledovanie kolísania a zmien klímy v regionálnom a národnom meradle. Denný zber údajov sa uskutočňoval zo 60 staníc, z ostatných vo výkazoch mesačne poštou. Digitalizované, revidované a opravené údaje boli ukladané do databázového systému KMIS. V poslednom štvrťroku 2003 sa začalo so skúšobnou prevádzkou nového spôsobu kontroly kvality údajov mesačných výkazov klimatologických staníc - PKR. V stredoslovenskom regióne sa vykonala výmena teplomerov v súlade s rekalibračnými intervalmi meradiel. Bola vydaná klimatická ročenka za rok 2002.

1.3. Sieť zrážkomerných staníc
Sieť pozostáva z 558 staníc, okrem synoptických a klimatologických staníc. Na staniciach boli vykonávané merania 6 veličín raz denne o 7.00 hod, merania vodnej hodnoty snehovej pokrývky boli vykonávané v týždenných intervaloch. Nepretržite sa zaznamenával výskyt význačných meteorologických javov ako sú hmla, búrky, poľadovica a silný vietor. Údaje, zasielané poštou sa po revízii ukladali v databázovom systéme KMIS. Boli digitalizované záznamy z ombrografov zo 100 staníc za roky 2001 a 2002, s cieľom vyhodnotiť intenzity zrážok. Bola vydaná ročenka zrážok za rok 2002.

1.4. Sieť na meranie slnečnej radiácie a celkového atmosférického ozónu
Údaje čiastkového monitorovacieho subsystému slúžili na aktuálnu informáciu o slnečnej radiácii a stave ozónovej vrstvy nad územím Slovenska, na predpoveď celkového ozónu a slnečného UV Indexu a tiež na sledovanie dlhodobého vývoja ozónovej vrstvy Zeme a slnečného žiarenia.

1.4.1. Slnečná radiácia 
Merania slnečnej radiácie boli vykonávané na 6 staniciach, pozostávajúce z kontinuálneho zaznamenávania 1 - 5 veličín (intenzita globálneho a difúzneho žiarenia, bilancia žiarenia, intenzita odrazeného žiarenia, fotosynteticky aktívneho žiarenia). Záznamy v hodinových sumách boli spracované a ukladané v databázovom systéme KMIS. Bol inštalovaný ďalší nový integrátor na  meranie globálneho a difúzneho žiarenia v Bratislave. Bola vydaná radiačná ročenka za rok 1999. Boli manuálne doplnené údaje za rok 2000 a začalo sa s dopĺňaním údajov za rok 2001.Spektrálne meranie slnečného UV-B žiarenia pomocou Brewerovho ozónového spektrofotometra sa vykonávalo v polhodinových intervaloch na stanici Poprad-Gánovce. Celodenné nepretržité meranie biologicky účinného globálneho slnečného UV-B žiarenia (erytémový účinok) pomocou UV Biometrov sa vykonávalo na 3 staniciach (Bratislava, Košice, Poprad-Gánovce). Všetky tri staničné prístroje boli v priebehu roka porovnávané s referenčným prístrojom SHMÚ.

1.4.2. Atmosférický ozón 
Monitoring celkového atmosférického ozónu nad územím Slovenska bol vykonávaný pomocou Brewerovho ozónového spektrofotometra na stanici Poprad-Gánovce. Údaje boli uložené do databázy KMIS. Informácie pre verejnosť o aktuálnom stave ozónovej vrstvy a predpoveď jej vývoja a slnečného UV Indexu na nasledujúci deň boli prístupné na Internete (www.shmu.sk/ozon/). Namerané hodnoty boli pravidelne odosielané do World Ozone and Ultraviolet Radiation Data Centre (WOUDC) Svetovej meteorologickej organizácie v Toronte. V júni 2003 bol Brewerov ozónový spektrofotometer SHMÚ kalibrovaný pomocou svetového cestovného štandardu na kalibračnej kampani vo Varšave.

1.5. Sieť na meranie pôdnej teploty a pôdnej vlhkosti
Teplota pôdy bola meraná na 55 staniciach, klasickými ortuťovými teplomermi (3-krát denne) na 39 staniciach a odporovými teplomermi na 17 automatických meteorologických staniciach (minútové údaje) v 6 úrovniach do hĺbky 1 m, pričom súbežné merania prebiehali na 4 staniciach. Merania pôdnej vlhkosti bolo vykonávané v týždenných intervaloch na 8 staniciach. Namerané údaje boli po prvotnej kontrole priebežne vkladané do databázového systému  KMIS. 

1.6. Meteorologické stanice pre meranie v prízemnej vrstve atmosféry
Nepretržité merania vertikálneho profilu 5 meteorologických veličín na 200 m a 10 m stožiari boli uskutočňované v Jaslovských Bohuniciach automatickým meracím systémom. Výsledky meraní z 11 hladín v minútových intervaloch boli uložené na nosiče CD na pracovisku. Z nameraných údajov sa zostavujú správy, ktoré sa odosielajú do NTS pre medzinárodnú výmenu. V Mochovciach boli merania vykonávané na 40 m stožiari a pomocou systému SODAR. Systém SODAR je v súčasnosti dosť poruchový, merania boli vykonávané s výpadkami. Pre nákladnosť a časovú náročnosť opráv sa uvažuje o jeho nahradení systémom novšej generácie. Údaje slúžili pre zabezpečenie prevádzky atómových elektrární a pre rozptylové štúdie.

2.	Sieť staníc dištančných meraní

2.1. Sieť meteorologických rádiolokátorov
Vykonával sa zber, spracovanie a distribúcia rádiolokačných a družicových informácií. V polhodinových intervaloch sa zasielala rádiolokačná informácia do medzinárodnej výmeny. 

Do operatívnej rádiolokačnej  prevádzky sa zaviedol softvér pre predpoveď rádiolokačnej odrazivosti a intenzity zrážok. Do prevádzky sa zaviedol operatívny prenos archívnych rádiolokačných a satelitných údajov.

2.2. Meteorologické družicové merania
Údaje zo stacionárnej družice METEOSAT sa prijímali pravidelne v 3 vlnových pásmach a poskytovali sa užívateľom v 30 minútových intervaloch.10 minútové satelitné údaje METEOSAT Rapid Scan boli prijímané, spracovávané a zobrazované na INTRANETe SHMÚ. Vypracoval sa softvér pre transformáciu obrazov s frekvenciou 10 minút z družice Meteosat 6 na jej novú nominálnu pozíciu. Vykonala sa inštalácia nového softvéru na archiváciu rádiolokačných údajov.
2.3. Detekcia búrok a atmosférických výbojov
Vykonávalo sa získavanie informácií o atmosférických elektrických výbojoch zo systému SAFIR. Prebiehala výmena údajov zo systému SAFIR s Maďarskom. Na stanici Lomnický štít sa vybudovala ochranná kopula na anténu systému SAFIR. Údaje slúžia pre predpovedné účely a pre posudkovú činnosť.

2.4. Meteorologické rádiosondážne merania
Monitorovanie fyzikálneho stavu vyšších vrstiev atmosféry sa robilo na stanici Poprad-Gánovce. Namerané dáta slúžia hlavne pri predpovedi počasia, používajú sa pri zabezpečovaní leteckej prevádzky a sú nevyhnutné pre civilnú ochranu obyvateľstva najmä za mimoriadnych udalostí. Počas dňa sa uskutočňujú 3 rádiosondážne merania. Merania tlaku, teploty a vlhkosti vzduchu, smeru a rýchlosti vetra do výšky 30-35 km sa robili 2-krát denne o 00 a 12 UTC. Merania smeru a rýchlosti vetra do výšky 30-35 km 1-krát denne o 06 UTC. Z každého merania sa vysielali správy TEMP (o 06 UTC PILOT) a PILOT SPECIAL.

3.	Sieť fenologických staníc

Fenologické pozorovania boli vykonávané na 203 staniciach. Údaje boli priebežne vkladané do fenologickej údajovej základne KMIS-u. V areáli meteorologickej stanice SHMÚ v Banskej Bystrici pokračovali pozorovania fenologickej stanice, založenej v rámci medzinárodnej fenologickej siete a údaje boli zaslané do Centra medzinárodnej fenologickej siete (GPM – Global Phenological Monitoring). Zaviedla sa prvá etapa nového spôsobu kontroly fenologických údajov. Bol vydaný metodický predpis „Návod pre pozorovateľov fenologických staníc“. Prebiehali prípravy vydania fenologickej ročenky za vegetačné obdobie 2002. 

III.	ČMs Voda

Čiastkový monitorovací systém – Voda v roku 2003 pozostával z nasledovných monitorovacích podsystémov:
1) 	Kvantitatívne ukazovatele povrchových vôd 
2) 	Kvantitatívne ukazovatele podzemných vôd
3) 	Kvalita povrchových vôd
4) 	Kvalita podzemných vôd
5) 	Termálne a minerálne vody
6) 	Závlahové vody
7) 	Rekreačné vody

1.	Činnosti v oblasti výkonu prevádzky ČMS Voda v roku 2003

Subsystémy 1 až 4 zabezpečoval SHMÚ v rámci štatútom určených povinností na základe § 4 ods. 4 zákona o vodách a následne vykonávacej Vyhlášky MŽP SR č. 556/2002 o vykonaní niektorých ustanovení vodného zákona prostredníctvom štátnych monitorovacích sietí. Zber údajov v teréne, ich spracovanie, publikovanie a poskytovanie je dané schválenými metodikami monitorovacích programov a podľa organizačného poriadku SHMÚ tieto subsystémy patria do divízie Hydrologická služba a sú zabezpečované v rámci úloh SHMÚ.
Zabezpečenie činnosti subsystémov 5 Termálne a minerálne vody a 7 Rekreačné vody spadá do rezortu zdravotníctva a je zabezpečovaný (aj finančne) v rámci úloh tohto rezortu. Monitoring prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych stolových vôd metodicky riadil Inšpektorát kúpeľov a žriediel na základe odsúhlaseného projektu. Monitoring Rekreačné vody - Termálne kúpaliská a prírodné lokality metodicky riadil Štátny zdravotný ústav SR.

Zabezpečenie činnosti subsystému 6 Závlahové vody patrí do rezortu pôdohospodárstva a monitoring týchto zložiek životného prostredia bol zabezpečovaný (aj finančne) v rámci úloh rezortu. Sledovanie kvality závlahových vôd na území SR a jej vplyv na fyzikálno-chemické vlastnosti pôd zabezpečovali Hydromeliorácie, š.p. v spolupráci so správcom tokov.

1.1	Kvantitatívne ukazovatele povrchových vôd 
Monitorovací program kvantity povrchových vôd realizovaný v roku 2003 na SHMÚ zabezpečoval prevádzku a údržbu štátnej monitorovacej siete povrchových vôd. Celkový počet objektov pozorovacej siete povrchových vôd bol nezmenený oproti roku 2002.
Meranie vodných stavov:	393 vodomerných staníc
Meranie prietokov	376
Meranie teploty vody	167
Meranie plavenín	17
Základným cieľom monitorovacieho programu bol samotný monitoring režimu povrchových vôd, vrátane verifikácie a archivácie napozorovaných údajov za rok 2002, ako aj z kvantitatívneho hodnotenia zmien režimu povrchových vôd v roku 2002 i za celé pozorovacie obdobie. Zabezpečoval tak základnú údajovú databázu pre ďalšie úlohy, t.j. nadstavbové hodnotenia povrchových vôd, hodnotenia časovej a územnej premenlivosti režimu povrchových vôd, vodohospodársku bilanciu, Hydroekologické  plány, posudkovú a expertíznu činnosť a pre plnenie domácich a medzinárodných projektov.

Začalo sa prípravou siete pre zabezpečenie požiadaviek POVAPSYS–u (projekt pre zavedenie povodňového a predpovedného systému)

Významná pozornosť bola venovaná rozšíreniu databanky povrchových vôd o registre hodinových údajov a registre kulminačných prietokov. 

2.1 	Kvantitatívne ukazovatele podzemných vôd
Monitorovací program kvantity podzemných vôd realizovaný v roku 2003 na SHMÚ zabezpečoval prevádzku a údržbu štátnej monitorovacej siete obyčajných podzemných vôd. Celkový počet objektov pozorovacej siete podzemných vôd  - 1520, ( 1150 sond ) a prameňov    (370 prameňov).

Monitorovací program pozostával zo samotného monitoringu režimu podzemných vôd v roku 2003, z verifikácie a archivácie napozorovaných údajov za rok 2002, ako aj z kvantitatívneho hodnotenia zmien režimu podzemných vôd v roku 2002, za celé pozorovacie obdobie a v prípade potreby operatívne hodnotenie režimu podzemných vôd v roku 2003.

Významná pozornosť bola venovaná problematike analýzy zmien režimu podzemných vôd za celé pozorované obdobie a určeniu dlhodobých rozdielov v hĺbkach hladín podzemných vôd a výdatnostiach prameňov za obdobie 1981-2000 v porovnaní s referenčným obdobím do roku 1980 a posúdeniu využitia údajov zo základného kvantitatívneho monitoringu podzemných vôd pre stanovenie kvantitatívneho stavu útvarov podzemných vôd pre potreby implementácie Rámcovej smernice o vodách na Slovensku.

2.2 	Kvalita povrchových vôd
Kvalita povrchových vôd bola v roku 2003 sledovaná v 180 miestach odberov, z toho v 148 základných, 3 zvláštnych miestach odberov a  29 miest odberov sa sledovalo ako hraničné toky.

Počet sledovaných ukazovateľov sa v jednotlivých miestach odberov v roku 2003 pohyboval v rozmedzí 26 - 99. Vo všetkých miestach odberov boli sledované A, B, C, D a E skupiny ukazovateľov a vo vybraných miestach aj F a H skupiny ukazovateľov.

Prvoradá pozornosť sa v rámci Štátneho monitoringu povrchových vôd v roku 2003 venovala prioritným látkam, ktoré boli ustanovené Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2455/2001/ES a stali sa Prílohou X RSV (Rámcová smernica o vodách). V rámci Štátneho monitoringu kvality povrchových vôd sa od roku 2003 z nich sledovalo 26 látok. V roku 2003 sa uskutočnili prieskumné práce v povrchových vodách (46 miest odberov), odpadových vodách (109 miest odberov) a v sedimentoch (33 miest odberov) za účelom identifikácie organických mikropolutantov a ťažkých kovov. Výsledky prieskumných prác boli využité pre vypracovanie „Programu znižovania znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami v SR“.

V roku 2003 bol rozšírený monitoring kvality povrchových vôd v Štátnej monitorovacej sieti SR na 159 miestach odberov o analýzy makrozoobentosu podľa hodnotiaceho systému  AQEM konzorcia a o analýzy fytobentosu.

2.3 	Kvalita podzemných vôd
Kvalita podzemných vôd bola v roku 2003 sledovaná v 34 objektoch na Žitnom ostrove a v 336 objektoch na ostatnom území Slovenska. Rozsah ukazovateľov kvality podzemných vôd bol sledovaný podľa STN 75 7111 a Vyhlášky MZ SR č.29/2002 Z. z.

V roku 2003 bol monitoring rozšírený o 20 analýz špecifických organických látok a o 18 analýz pesticídnych látok, ktoré boli odoberané podľa predpokladaného znečistenia druhov látok.

Taktiež bol rozšírený monitoring dusíkatých látok (dusitany, dusičnany a amónne ióny) v rámci zraniteľných oblastí, ktorý predstavoval 70 vzoriek z objektov Štátnej monitorovacej siete kvantity podzemných vôd. 

V roku 2003 analýzy podzemných vôd vykonával ŠGÚDŠ,  akreditované geoanalytické laboratóriá v Spišskej Novej Vsi.

IV.	ČMS Geologogické faktory

Čiastkový monitorovací systém geologických faktorov životného prostredia je súčasťou monitorovacieho systému životného prostredia Slovenskej republiky. Je systémom otvoreným a v súčasnej dobe pozostáva z 13 podsystémov.

Monitorovanie geologických faktorov pokračovalo v roku 2003 v zmysle projektu prác ZoD 152/2000/7.2. 

1.	Zosuvy a iné svahové deformácie 
V rámci svahových pohybov typu zosúvania sa pozoruje 14 lokalít, ktoré reprezentujú rôzny charakter geologického prostredia a súčasne majú nesporný celospoločenský význam.

Na základe výsledkov monitorovacích meraní v roku 2003 najzávažnejšie nepriaznivé zmeny, preukazujúce pokračujúci zosuvný pohyb boli zaznamenané na lokalitách Bojnice, Veľká Čausa a Okoličné a lokálne i na zosuvoch Handlová – Kunešovská cesta a Handlová – starý zosuv. Nepriaznivý stabilitný stav bol konštatovaný i na lokalitách monitorovania skalných zárezov cestných komunikácií pri obci Demjata a v Banskej Štiavnici.

2.	Erózne procesy
Hodnotenie eróznych procesov pomocou dvoch sád leteckých meračských snímok sa sústredilo na lokality Varhaňovce a Klenovec. Pokračovalo aj monitorovanie lokalít Osrblie a školského poľnohospodárskeho pozemku Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre, na týchto lokalitách bol ale priebeh erózie výrazne ovplyvnený extrémne suchým rokom, takže procesy erózie boli v roku 2003 nevýrazné. 

Na základe vyhodnotenia leteckých snímok vyplýva, že za obdobie 46 rokov sa na monitorovanom území Varhaňovce celková dĺžka identifikovaných eróznych rýh predĺžila o 0,22 km, a ich celková plocha zväčšila o 0,085 km2. To znamená, že vzhľadom na východiskový stav z roku 1949 sa erózne ryhy na monitorovanom územia predĺžili o 1,7 % z pôvodnej dĺžky a ich plocha sa zväčšila o 24 % pôvodnej plochy, čo sú priemerné hodnoty prírastku v porovnaní s ostatnými lokalitami.

3.	Monitoring procesov zvetrávania 
V roku 2003 monitoring procesov zvetrávania pokračoval v pravidelných meraniach a v získavaní doplňujúcich údajov na už vybudovaných lokalitách. Na lokalitách Železná studnička, Devín, Marianka, Pezinská Baba sme vykonali okrem štandartných stanovení skúšku bodovej vtlačnej pevnosti (PLT), merania rýchlosti prechodu ultrazvuku, skúšku MicroDeval a skúšku rozpadavosti (Slake Durability). 

Za účelom experimentálneho sledovania procesov zvetrávania v prírodnom laboratóriu bola odobratá a testovaná nová sada vzoriek poloskalných hornín. 

V rámci časti chemické zvetrávanie v roku 2003 boli inštalované sondy na odber pôdnej vody (podtlakové pôdne lyzimetre), boli vykonané rozbory chemizmu pôdnych vôd, na 12 vzorkách sa sledovali podzemné, zrážkové a povrchové vody v mesačnom intervale. Bola zhodnotená hmotová bilancia za obdobie od X.2002 do X.2003.

V rámci štúdia izotopového zloženia hornín sme vykonali silikátové analýzy 31 vzoriek prevažne z granitoidných, ale tiež metamorfovaných a efuzívnych hornín. 

4.	Objemovo nestále zeminy 
V roku 2003 sa pokračovalo v regionálnej identifikácii výskytu objemovo nestálych sedimentov. Na území Trnavskej a Nitrianskej pahorkatiny bola vykonaná registrácia poškodených objektov. Taktiež boli monitorované pukliny a ich zmeny na vybratých objektoch. Väčšinou dochádza k opakujúcim sa trhlinám rádovo desatiny milimetra až milimetre. Ojedinele aj niekoľko centimetrov. Boli odobraté porušené a neporušené vzorky. V laboratóriu inžinierskej geológie boli stanovené fyzikálne vlastnosti vzoriek a ich náchylnosť na objemové zmeny. V oedometrických prístrojoch boli stanovené hodnoty pomerného napučiavania B0, veľkosť tlaku z napučiavania Pn a jeho časový priebeh. Zmraštiteľnosť sme stanovili na vzorkách ílov predovšetkým smektitov. Boli stanovené aj deformačné vlastnosti charakterizované modulom deformácie a súčinitele filtrácie sledovaných vzoriek zemín z Východoslovenskej nížiny. 

5.	Zmena  antropogénnych sedimentov
V roku 2003 sa monitorovali zmeny mechanických vlastností flotačných odpadov na odkaliskách Lintich a Sedem žien. Zostavili sme identifikačné listy na odkaliskách: ENO Nováky - 3odkaliská, EVO Vojany, Kappa Štúrovo, MT Martin - 2 odkaliská, Žiar nad Hronom – škvarové polia.

Na monitorovaných lokalitách sa sledujú tieto základné monitorovacie charakteristiky. Z geofyzikálnych meraní je základný monitorovaný prvok merný elektrický odpor v [ m] , z presiometrických skúšok plim medza presiometrického tlaku (odpovedá medznej pevnosti skúšaného prostredia), presiometrický modul Ep [MPa] a efektívna hodnota uhla vnútorného trenia ef [ 0 ]. Okrem toho sa odoberali pri monitorovaní týchto vlastností aj neporušené a porušené vzorky antropogénnych sedimentov pre určenie objemovej hmotnosti, zrnitosti a pre špeciálne skúšky RTG. 

6.	Stabilita horninových masívov pod historickými objektami
V roku 2003 sme sa zamerali na monitorovanie nasledovných lokalít - Spišský, Strečniansky, Oravský, Uhrovský a Lietavský hrad, kláštorný komplex Skalka pri Trenčíne. Na Plaveckom hrade, Pajštúnskom a Čachticiach boli monitorovacie zariadenia inštalované v poslednom roku a vykonané počiatočné merania. 

Na Spišskom hrade sa horninový blok tzv. Perúnovej skaly vykláňa smerom na JV, čo spôsobuje porušenie muriva dolného paláca. Hrad Strečno - pohyby majú oscilačný charakter (okolo 3,0 mm). Kláštor Skalka - pohyby z roku 2003 boli intenzívnejšie, ako v minulosti.

Na ostatných lokalitách, máme umiestnené meracie stanoviská pre prenosné meradlo typu SOMET. Na serióznu vedeckú interpretáciu získaných výsledkov je potrebné merania vykonávať minimálne v rozsahu troch po sebe nasledujúcich rokov, čo zatiaľ nezodpovedá dobe inštalácie meracích stanovísk. 

7.	Antropogénne sedimenty pochované
V roku 2003 práce na podsystéme pokračovali registrovaním ďalších lokalít na území severného a východného Slovenska. Na území vyčlenenom topografickými podkladmi M 1:50 000 37-23, 37-24, 37-41, 37-42, 38-13, 38-31 bolo zaevidovaných 49 lokalít. Každá lokalita má vyplnený záznamový list.  

Zo zaregistrovaných skládok odpadov v okrese Dunajská Streda bolo 196 lokalít zaradených do tohto podsystému. Na území okresu Spišská Nová Ves bolo zaregistrovaných 66 skládok, z ktorých 48 skládok bolo uzavretých a začlenených do monitorovacieho systému  ASP. Údaje jednotlivých skládok sa pretransformovávajú do záznamového listu ASP.

8.	Tektonická a seizmická aktivita územia
V rámci sledovania vertikálnych pohybov povrchu boli na základe presných nivelačných meraní podrobne zhodnotené pohyby v epicentrálnej oblasti zemetrasení Prešov–Vranov nad Topľou–Humenné a jej okolí. Začali sme systematické vyhodnocovanie pohybov povrchu na území Slovenska na základe geodetických observácií družíc (umožňuje hodnotiť i horizontálne pohyby povrchu). 

Pri sledovaní pohybov pozdĺž zlomov boli dokumentované zlomové poruchy v Malých Karpatoch a v epicentrálnej oblasti v okolí Komárna.

Seizmická aktivita bola pozorovaná najmä v územiach so zvýšenou aktivitou pohybov povrchu. Podrobne bola seizmotektonická aktivita územia zhodnotená v južnej časti malých Karpát, kde boli podrobne hodnotené vertikálne pohyby povrchu územia.

9.	Monitorovanie chemického zloženia snehovej pokrývky 
V zimnom období roku 2003 bolo odobratých 44 vzoriek snehu. Celková mineralizácia snehu sa pohybovala v rozmedzí 4,27 – 14,35 mg/l s najnižšími hodnotami na lokalite Štrbské pleso a najvyššími na lokalite Malinô Brdo. Na lokalite Malinô Brdo sa prejavila aj najnižšia hodnota pH, zodpovedajúca kyslej depozícii. Najvyššia hodnotu pH až 8.33 bola zistená v odberovom mieste Branisko a Bratislava - Slovnaft. Najvyšší obsah arzénu (0,0038 mg/l) bol zistený na lokalite Podhradie pri Novákoch, čo dokumentuje pomerne vysoké zaťaženie prírodného prostredia tohoto regiónu arzénom. Z hľadiska obsahu organických látok sú tieto zastúpené v mnohých oblastiach v pomerne vysokých koncentráciách, čo indikujú zvýšené hodnoty sumárneho ukazovateľa ChSKMn (2,12 mg/l na lokalite Zádielska dolina).

Z hľadiska celkového zaťaženia atmosféry v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (pri porovnaní s priemernými hodnotami vybraných zložiek za celé predchádzajúce obdobie pozorovania) môžeme hovoriť oproti priemerným koncentráciám o nižšej záťaži. 

10.	Monitorovanie seizmických javov
Nepretržitá registrácia seizmických javov v roku 2003 začala na 5 seizmických staniciach (ZST, MODS, VYHS, SRO, HRB). Počas roku boli uvedené do prevádzky ďalšie 2 seizmické stanice – CRVS (Červenica) v máji 2003 a KECS (Kečovo) v decembri 2003. Všetky seizmické stanice zaznamenávajú kontinuálne rýchlosť seizmického pohybu pôdy. Všetky stanice sú registrované v International Seismological Centre, ISC, vo Veľkej Británii. Dátové a spracovateľské centrum Národnej siete seizmických staníc je v GFÚ SAV Bratislava. V období január – november 2003 bolo lokalizovaných 10 mikrozemetrasení s epicentrom na území Slovenskej republiky. Okrem toho bolo na území Slovenska makroseizmicky pozorovaných 5 zemetrasení. 

11.	Monitorovanie chemického zloženia riečnych sedimentov
V roku 2003 bol realizovaný odber a analýza riečnych sedimentov zo 47 dlhodobo sledovaných lokalít. Obsah kontaminujúcich látok vyhodnotený na základe porovnania s limitnými hodnotami platnými pre pôdy poukazuje na fakt, že prakticky vo všetkých monitorovaných lokalitách bolo zaznamenané prekročenie referenčnej hodnoty A aspoň pre jednu uvažovanú zložku. Z pohľadu kontaminácie analyzovaných parametrov sú prakticky neznečistené vážske sedimenty a niektoré lokality na riekach Hron, Muráň, Torysa, Topľa a Dunaj. Najčastejšie prekračujú referenčnú hodnotu A prvky Cu, Zn, Hg, Pb, Ni a As. Lokality s parametrami prekračujúcimi triedu B (indukujúcu znečistenie) sú situované najmä v monitorovaných úsekoch povodí riek Štiavnica, Hornád, Hnilec a Nitra (najčastejšie prekračujúcimi parametrami sú prvky Hg, As, Zn a Cu). Prekročenie limitných hodnôt triedy C (indukujúcu veľmi silné znečistenie) nebolo v roku 2003 zaznamenané.

Monitoring objemovej aktivity radónu v geologickom prostredí na území Slovenskej republiky.

Monitoring meraní objemovej aktivity radónu (cA) v roku 2003 na referenčných plochách (RP) predstavoval 26 meraní, na lokalite Novoveská Huta bola RP monitorovaná 6x, RP na lokalite Hnilec v extrémne vysokom radónovom riziku bola meraná 4x, na lokalite Teplička bola RP monitorovaná 16x. V mesiaci august pokračoval monitoring radónu v lokalite Grajnár na tektonicky porušenej zóne. Pôdny vzduch bol odberaný v sondách s krokom 10 m na dvoch paralelných profiloch dlhých 500 m. V roku 2003 bolo na tektonicky významných líniách zmeraných celkom 94 sond. Radón vodných zdrojov bol monitorovaný 2x za rok v prameňoch: pr. Mária – Bratislava, pr. Zbojníčka – Bratislava, pr. Himligárka – Bratislava. Prameň sv. Ondreja – Sivá Brada bol monitorovaný počas celého roka každý mesiac 1x.  So zvýšenou frekvenciou meraní 6x za rok je sledovaný prameň B. Nemcovej – Bacúch. Tohoročné extrémne sucho v období máj – september spôsobilo výraznejší pokles obsahov radónu, často i pod hranicu radónového rizika na RP. 

Činnosť v oblasti výkonu prevádzky ČMS v roku 2003 

Sledované ukazovatele a parametre sú porovnateľné ako v predchádzajúcich rokoch a sú uvedené v tabuľke 4.

Tabuľka 4: ČMS Geologické faktory – sledované ukazovatele a parametre

Podsystém ČMS	Oblasť monitorovania	Monitorovaná charakteristika	Špecifikácia	Účel	
01/
Zosuvy a iné svahové deformácie	svahy postihnuté svahovými pohybmi	- meranie povrchových , podpovrchových pohybov
- režimné pozorovania	monitorovanie stabilitného stavu svahov na lokalitách	vývoj svahových deformácií a detekcia kritických stavov 	
02/
Erózne procesy	erózne ryhy	- tvar a rozmer eróznych rýh
- zmena relevantných faktorov eróznej aktivity 
- vlastnosti geol. podložia 	identifikácia plochy a vývoja eróznych rýh	stav krajinného prostredia postihnutého eróziou	
03/
Procesy zvetrávania	povrchová vrstva hornín	- mikromofologické zmeny povrchu vzoriek hornín
- fyzikálne a chemické vlastností hornín 	monitorovanie morfologických zmien a porušenia hornín  vplyvom zvetrávania	analýza degradácie horninového materiál	
04/
Objemovo nestále zeminy	podzákladie stavebných objektov	objemové zmeny 
stupeň presadavosti základových pôd
napúčavosť základových pôd
poruchy na objektoch,
	monitorovanie zmien fyzikálno-mechanických vlastností objemovonestálych zemín	detekcia zmien vnútornej stavby a minerálneho zloženia, prognóza deštrukcie podzákladia,	
05/
Vplyv ťažby nerastov na životné prostredie	širšie okolie ťažobných priestorov	- vertikálne a horizontálne terénne deformácie
- zloženie banskej a priesakovej vody z odkalísk a háld a riečnych sedimentov	deformácie terénu, kvalita podzemných, povrchových vôd a riečnych sedimentov	identifikácia  charakteru degradácie životného prostredia	
06/
Zmeny antropogénnych sedimentov	rôzne typy sedimentov, uložených v odkaliskách	- uľahnutosť uloženého materiálu, zmeny vlastnosti a zloženia sedimentov	parametre presiometrických a penetračné parametre	monitorovanie zmien úložných pomerov a inžinierskogeologických vlastností odkalísk 	
07/
Stabilita horninových masívov pod historickými objektmi	komplex horninového masívu a historického objektu	pohyb horninových blokov	rozvoľňovanie horninových masívov v poruchových zónach v podzákladí historických objektov	porušovanie stability historických objektov 	
08/
Antropogénne sedimenty pochované	geologické podložie skládky	charakteristika ASP a horninového prostredia úložiska	identifikácia zakrytých skládok odpadov a analýza negatívnych vplyvov na okolie	vplyv skládky na životné prostredie	
09/
Tektonická a seizmická aktivita územia	geologické štruktúry	tektonické pohyby geol. štruktúr pozdĺž zlomov
a seizmická aktivita	pozorovanie pohybov povrchu zemskej kôry pozdĺž nivelačných ťahov	analýza interakcie geologických štruktúr a seizmickej aktivity	
10/
Monitorovanie kvality snehovej pokrývky	snehová pokrývka	chemické zloženie	v nepravidelnej sieti monitorovacích bodov  identifikácia kritických koncentrácií iónov	analýza prenosu znečistenia atmosféry do geologického prostredia 	
11/
Monitorovanie seizmických javov na území Slovenska	povrchová vrstva zemskej kôry	seizmologické údaje o zemetraseniach na území SR, 
makroseizmické účinky zemetrasení na území Slovenska	monitorovanie seizmického pohybu pôdy na 7 stálych seizmických staniciach	detekcia seizmických javov 	
12/
Monitorovanie aktívnych riečnych sedimentov	riečne sedimenty	chemické zloženie
	v nepravidelnej sieti monitorovacích bodov  identifikácia kritických koncentrácií iónov	analýza koncentrácie 	
13/
Monitoring objemovej aktivity radónu v geologickom prostredí na území  Slovenskej republiky	geologické prostredie	-  pôdny radón vo vybraných mestách s prognózou zvýšeného radónového rizika
-  radón v tektonicky  porušených zónach
-  radón, rádium vo vodných zdrojoch
	obsah radónu	detekcia hodnôt obsahu radónu v geologickom prostredí a identifikácia kritických stavov	
I.	
V.	ČMS PôDA

Stav vecnej realizácie projektu za rok 2003

1.	VÚPOP  Bratislava

1.1	Terénne práce
Počet pôdnych vzoriek na chemický rozbor:	182
Počet pôdnych vzoriek na fyzikálny rozbor:	224
Počet rastlinných vzoriek na ťažké kovy:	  18

1.2	Analytické práce

Sledované parametre		Počet analýz
Hygienické analýzy pôdy 	(Cd, Pb, Cr, Co, Cu, 
	Zn, Ni, As, Fvod.) – vo výluhu 2M HNO3,
	Hg (celk. obsah), tiež výluh lúčavky
	kráľovskej	      3 786 
Agrochemické analýzy pôdy	(pH/H2O, KCl, CaCl2,
	príst. P,K, Mg a frakcionácia,
	obsah humusu a frakcionácia,
	Nt, izolácia HK, stanovenie
	labilného uhlíka, stanovenie akt. Al,
	hydrolytickej kyslosti, sorpčných
	vlastností pôd – S,T,V,H a
	výmenných katiónov Na+, K+, Ca2+,
	Mg2+, rozbor vodného výluhu a 
	nasýteného extraktu pôdy – pôdne
	pasty	      6 287
Fyzikálne analýzy pôdy 	(základný fyzikálny rozbor, 
	zrnitostné zloženie pôd podľa
	klasifikácie FAO, retenčné
	parametre)	      3 286
Spolu analýz	    13 359

2.	ÚKSUP  Bratislava
Rok 2003 bol tretím rokom III. cyklu „Plošného prieskumu kontaminácie poľnohospodárskych pôd“ (PPKP), ako subsystém monitoringu pôd SR. V roku 2003 bolo v rámci PPKP analyzovaných 346 pôdnych vzoriek zaradených do KCM (Koordinovaný cielený monitoring) pre rok 2003 zo západoslovenského regiónu, kde boli analyzované P, K, Mg a anorganické kontaminanty v celkovom počte 3 878 analýz. Sledované anorganické kontaminanty boli kontrolované v 19 poľnohospodárskych podnikoch, čo predstavuje 23 379 ha poľnohospodárskej pôdy s počtom 343 honov. Z tejto kontrolovanej výmery pôdy bolo 545 ha nadlimitných, čo predstavuje 6 honov v 4 poľnohospodárskych podnikoch.

3.	LVÚ  Zvolen
Vecná realizácia monitoringu lesných pôd bola aj v roku 2003 súčasťou ČMS Lesy. Na 19. pracovnom stretnutí programu UN – ECE ICP Forests (24. – 28.5.2003 v Záhrebe) bolo rozhodnuté o odložení opakovaných odberov  analýz vzoriek pôd v transeurópskej sieti 16 x 16 km. Dôvodom odloženia bola skutočnosť, že Európsky parlament zatiaľ neschválil Smernicu zameranú na monitoring lesov a environmentálnych interakcií (Forest Focus). Preto v roku 2003 neboli v rámci monitoringu lesných pôd odobraté nové vzorky, ako sa pôvodne plánovalo, ale bola zabezpečená len príprava a realizácia 1. etapy ďalšieho monitorovacieho cyklu (popisy pôdnych profilov, overovanie metodík podľa ISO noriem a pod.).

Vzhľadom na to, že financovanie monitoringu lesných pôd je zabezpečované iba z ČMS Lesy (1,72 mil. Sk), neboli v roku 2003 vykonané žiadne aktivity nad rámec aktuálnych priorít v rámci daného ČMS.

Činnosti v oblasti výkonu prevádzky v roku 2003.

1.	VÚPOP  B r a t i s l a v a
Rok 2003 bol 2. rokom 3. cyklu monitorovania pôd v SR. V tomto roku boli realizované nasledovné výkony:
 odber pôdnych vzoriek na chemický rozbor v sieti kľúč. lokalít (II. úroveň)     105 vzoriek
•	odber pôd. vzoriek na fyz. rozbor v sieti kľúčových lokalít (II. úroveň)	112 vzoriek
•	odber rastlinných vzoriek v sieti kľúčových lokalít (II. úroveň)	  21 vzoriek
•	odber pôdnych vzoriek pre sledovanie erózie pôd (III. úroveň) na 
•	chemický rozbor	  60 vzoriek
•	odber pôdnych vzoriek pre sledovanie erózie pôd na fyzikálny rozbor	  48 vzoriek
•	odber pôdnych vzoriek pre sledovanie salinizácie pôd (III. úroveň)	  50 vzoriek
•	analytické výkony v počte 13 359 analýz (viď časť A) zahŕňajú 
II. III. úroveň monitoringu pôd SR
Poznámka:  Členenie na 3 úrovne je v súlade s Európskym návrhom monitorovania pôd.

Ďalšie činnosti:
•	vypracovanie a vydanie publikácie ČMS Pôda za 2. cyklus monitorovania pôd v SR (1997 – 2001)
•	vyhodnotenie dosiahnutých výsledkov za rok 2003 a vypracovanie správy za rok 2003
•	boli spracované podklady pre MP SR do Správy o stave životného prostredia SR
•	boli spracované podklady pre SAŽP Banská Bystrica do medzinárodnej databázy životného prostredia
•	bola vypracovaná anglická verzia ČMS Pôda na www stránke a jej aktualizácia
•	priebežná archivácia dosiahnutých údajov a aktualizácia databázy ČMS Pôda
•	práce v Európskej komisii v rámci prípravy Európskej Direktívy monitoringu pôd
•	zabezpečovanie činnosti akreditovaného laboratória podľa predpisov
•	činnosť Strediska ČMS Pôda  (tvorba výstupov)
•	prezentácie a publikácie dosiahnutých výsledkov na našich i medzinárodných podujatiach environmentálneho zamerania

2.	ÚKSUP  B r a t i s l a v a
V roku 2003 bolo vykonaných 3 878 analýz (P, K, Mg, Pb, Cd, Cr, Ni, Hg, As) z 346 pôdnych vzoriek. Z preskúmanej výmery 23 379 ha poľnohospodárskej pôdy bolo 545 ha nadlimitných (ťažké kovy), čo predstavuje 2,3 % preskúmanej plochy v roku 2003.

3.	LVÚ  Z v o l e n
Odpočet činností LVÚ Zvolen v roku 2003 možno zhrnúť do nasledovných bodov:
•	boli vypracované popisy pôdnych profilov v 25-tich trvalých monitorovacích plochách (TMP)
•	boli hodnotené výsledky analýz Laboratória OLP pre jednotlivé metódy v kruhovom teste
•	pripravovali sa alternatívy zabezpečenia odberov  analýz pôdnych vzoriek v nasledujúcich rokoch pre I. a II. úroveň monitoringu
•	pokračovali odbery a  analýzy vzoriek pôdneho roztoku na 3 plochách intenzívneho monitoringu (II. úroveň)
•	začali sa overovať metodiky aktualizovaného manuálu podľa príslušných ISO noriem

VI.	ČMS Biota

V roku 2003 bol monitoring bioty Slovenska realizovaný v rámci všetkých organizačných útvarov ŠOP SR ( 9 NP, 14 CHKO, 2 RSOPK ). 

Realizácia ČMS Biota postupovala v roku 2003 podľa aktualizovaného projektu z roku 2000. ČMS Biota je členený na 3 subsystémy:
•	Flóra
•	Fauna
•	Prírodné biotopy

Subsystém flóra

1.	Stav vecnej realizácie
V roku 2003 bolo monitorovaných 17 európsky a národne významných druhov vyšších rastlín, na 33 výskumných plochách. Zoznam druhov s ich ochranárskym statusom sa nachádza v tabuľke č.5.

Zmeny oproti pôvodnému plánu:
Monitoring bol rozšírený o druh Tephroseris longifolia subsp. moravica. Naproti tomu pri druhoch Aconitum firmum subsp. moravicum a Ophrys holubyana, nebol monitoring druhov vykonaný kôli nedostatku finančných prostriedkov a kolízii s úlohami súvisiacimi s budovaním sústavy Natura 2000.

2.	Činnosti a monitorovacie aktivity
Ekológia jednotlivých druhov neumožňuje štandardizovanie jednotlivých metód monitoringu. Každý rastlinný druh zaradený do ČMS Biota má tak špecifické životné prejavy, tvary, vlastnosti a nároky, že použitie rovnakých parametrov monitoringu je nemožné. Pri taxonomicky príbuzných druhoch bolo možné použiť štrukturálne podobné metodiky, ale nikdy nie zhodné, čo sa odrazilo aj v sledovaných parametroch.

Hlavné sledované parametre na trvalých výskumných plochách (TVP):
•	počty všetkých jedincov na TVP
•	počty kvitnúcich jedincov
•	počty sterilných jedincov
•	počty semenáčikov
•	počty listových ružíc, generatívnych a vegetatívnych ramiet
•	na TVP bol vykonaný fytocenologický zápis

Počet TVP bol plánovito rozšírený.

Subsystém fauna

1.	Stav vecnej realizácie
V rámci ČMS Biota živočíchy sa v roku 2003 monitorovalo 8 skupín, resp. druhov živočíchov: bocian biely, kamzík vrchovský, korytnačka močiarna, netopiere, dravce, vydra riečna, syseľ pasienkový a svišť vrchovský. V prípade dravcov boli monitorované druhy: orol skalný, orol kráľovský, sokol rároh a sokol sťahovavý.

2.	Činnosti a monitorovacie aktivity
Pri každej skupine, resp. druhu sa sledovali rôzne charakteristiky - napr. prítomnosť alebo absencia živočícha na lokalite, prítomnosť alebo absencia pobytových znakov, počet jedincov, počet znášok, počet vajec v znáškach, počet vyvedených mláďat, atď. Jednotlivé organizačné útvary ŠOP SR nemonitorovali všetky skupiny, resp. druhy živočíchov, s výnimkou vydry riečnej a bociana bieleho - tieto dva druhy monitorovali všetky organizačné útvary ŠOP SR. 

Počet monitorovaných lokalít v rámci každého organizačného útvaru ŠOP SR je uvedený v tabuľke č.6. 
Počet jedincov zmapovaných na monitorovaných lokalitách je uvedený v tabuľke č.7.

Subsystém prírodné biotopy

V subsystéme prírodné biotopy bol monitoring už v roku 2002 pozastavený z dôvodu prípravy nového prístupu monitorovania biotopov podľa kritérií EÚ. V roku 2004 je plánované definovanie kritérií, princípov a metodických prístupov pre ich monitoring. 

Tabuľka č. 5
	Prehľad rastlinných druhov zaradených do ČMS Biota a ich ochranársky status		
	
P.č.	Latinský názov	Červený zoznam rastlín Slovenska	Habitat directive	ostatné dohovory	
1	 Aconitum firmum subsp. moravicum Skalický	LR:nt	*	 	
2	Alkanna tinctoria (L.) Tausch	CR		 	
3	Colchicum arenarium Waldst. et Kit.	CR	*	Bern1	
4	Cyclamen fatrense Halda et Soják	VU	*	 	
5	Daphne arbuscula Čelak.	EN	*	Bern1	
6	Dracocephalum austriacum L.	CR	*	Bern 1,E	
7	Echium russicum J. F. Gmel.	EN	*	 	
8	Ferula sadleriana Ledeb.	CR	*	Bern 1	
9	Ligularia sibirica (L.) Cass.	VU	*	Bern 1,E	
10	Lilium bulbiferum L.	VU		 	
11	Liparis loeselii (L.) Rich.	CR	*	Bern 1,E	
12	Onosma tornensis Jáv.	CR	*	Bern 1	
13	Ophrys holubyana András.	CR		 	
14	Pulsatilla slavica G. Reuss	EN	*	Bern1	
15	Pulsatilla subslavica Futák ex Goliašová	EN	*	 	
16	Spiranthes spiralis (L.) Chevall.	CR		 	
17	Tephroseris longifolia (Jacq.) Griseb. et Schenk subsp. moravica Holub	EN	*	 	
18	Thlaspi jankae A. Kern.	CR	*	Bern 1	
19	Verbascum speciosum Schrad.	EN		 	

Kategórie ohrozenosti podľa IUCN:
EX – Excint – vyhynutý
EW – Excint in the Wild – vyhynutý v prírode
RE – Regional Excint – regionálne vymiznutý
CR – Critically Endangered – kriticky ohrozený
EN – Endangered – ohrozený
VU – Vulnerable – zraniteľný
LR – Lower Risk – menej ohrozený
s podkategóriami	cd – Conservation Dependent – závislý na ochrane
	nt – Near Threatened – takmer ohrozený
	lc – Least Concern – najmenej ohrozený
DD – Data Deficient – údajovo nedostatočný
NE – Not Evaluated – nehodnotený
Habitat Directive – Smernica Rady 92/43/EHS o ochrane biotopov, voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín
Bern 1 – Dohovor o ochrane európsky voľne žijúcich organizmov a prírodných biotopov, príloha č.1
E – Program rady Európy pre ochranu druhov a biotopov Bernskej konvencie

Tabuľka č. 6
Počet monitorovacích plôch podľa jednotlivých skupín, resp. druhov	
									
Organizačný útvar 	bocian biely 	kamzík vrchovský	korytnačka močiarna	netopiere	dravce	vydra riečna 	syseľ pasienkový	svišť vrchovský	
TANAP	3	1	 	 	 	3	 	1	
NAPANT	17	1	 	 	 	12	 	1	
NP Slovenský kras	22	 	 	 	4	3	8	 	
NP Slovenský raj	15	 	 	 	8	2	4	 	
NP Muránska planina	5	 	 	 	6	3	2	 	
PIENAP	5	 	 	 	 	3	 	 	
NP Poloniny	27	 	 	 	 	3	 	 	
NP Veľká Fatra	24	 	 	 	8	3	 	 	
NP Malá Fatra	8	 	 	 	4	3	 	 	
CHKO Biele Karpaty	19	 	 	 	 	3	 	 	
CHKO Cer. vrchovina	10	 	 	 	 	3	6	 	
CHKO Dunajské luhy	12	 	1	 	 	4	 	 	
CHKO Horná Orava	6	 	 	 	 	3	 	 	
CHKO Kysuce	4	 	 	 	 	3	 	 	
CHKO Latorica	9	 	1	 	 	2	 	 	
CHKO Malé Karpaty	4	 	 	 	 	3	1	 	
CHKO Poľana	11	 	 	 	 	6	 	 	
CHKO Ponitrie	5	 	 	 	7	3	1*	 	
CHKO Stráž. vrchy	26	 	 	 	 	8	 	 	
CHKO Štiav. vrchy	19	 	 	 	2	3	 	 	
CHKO Vihorlat	41	 	 	 	 	6	 	 	
CHKO Vých. Karpaty	90	 	 	 	 	7	 	 	
CHKO Záhorie	22	 	 	 	 	3	 	 	
RSOPK Bratislava	6	 	 	 	4	3	1	 	
RSOPK Prešov	4	 	 	 	 	2	2	 	
Spolu :	414	2	2	20	43	97	24	2	

* lokalita leží v územnej pôsobnosti CHKO Štiavnické vrchy

Tabuľka č. 7
Počet zmapovaných jedincov na TVP u jednotlivých skupín, resp. druhov

Organizačný útvar 	bocian biely 
*	kamzík vrchovský	korytnačka močiarna	netopiere	dravce	vydra riečna **	syseľ pasienkový	svišť vrchovský	
TANAP	7	345	 	 	 	16	 	33	
NAPANT	28	90	 	 	 	134	 	51	
NP Slovenský kras	45	 	 	 	4	94	1512	 	
NP Slovenský raj	29	 	 	 	12	86	290	 	
NP Muránska planina	7	 	 	 	6	26	150	 	
PIENAP	12	 	 	 	 	9	 	 	
NP Poloniny	53	 	 	 	 	136	 	 	
NP Veľká Fatra	50	 	 	 	4	44	 	 	
NP Malá Fatra	17	 	 	 	4	25	 	 	
CHKO Biele Karpaty	45	 	 	 	 	0	 	 	
CHKO Cer. vrchovina	19	 	 	 	 	14	400	 	
CHKO Dunajské luhy	35	 	2	 	 	0	 	 	
CHKO Horná Orava	21	 	 	 	 	41	 	 	
CHKO Kysuce	13	 	 	 	 	61	 	 	
CHKO Latorica	37	 	47	 	 	6	 	 	
CHKO Malé Karpaty	0	 	 	 	 	0	130	 	
CHKO Poľana	26	 	 	 	 	94	 	 	
CHKO Ponitrie	8	 	 	 	12	5	40	 	
CHKO Stráž. vrchy	36	 	 	 	 	123	 	 	
CHKO Štiav. vrchy	119	 	 	 	3	8	 	 	
CHKO Vihorlat	86	 	 	 	 	12	 	 	
CHKO Vých. Karpaty	158	 	 	 	 	12	 	 	
CHKO Záhorie	34	 	 	 	 	0	 	 	
RSOPK Bratislava	7	 	 	 	11	0	2500	 	
RSOPK Prešov	9	 	 	 	 	3	600	 	

Vysvetlivky:
* – počet mláďat na monitorovacích plochách
** – počet pobytových znakov na monitorovacích plochách
VII.	
ČMS LESY

Úlohy na rok 2003 boli zamerané na riešenie problematiky pretrvávajúceho ohrozenia lesných ekosystémov stresovými faktormi, najmä atmosferickým znečistením a vplyvov globálnych zmien klímy na lesné ekosystémy. Ciele riešenia boli stanovené nasledovne:
•	Pokračovať v monitorovacích prácach a prieskumoch zameraných na objasnenie vplyvu znečisteného ovzdušia a dopadov klimatických zmien na lesné ekosystémy. 
•	Komplexne spracovať výsledky extenzívneho monitoringu v sieti 112 trvalých monitorovacích plôch (TMP) a intenzívneho monitoringu na 7 TMP.
•	Priebežne aktualizovať banku dát a parciálny informačný  systém Strediska ČMS Lesy na Internete.
•	Zabezpečiť činnosť Strediska ČMS Lesy a koordináciu prác na národnej úrovni a spoluprácu s paneurópskymi štruktúrami (Paneurópsky program intenzívneho monitoringu, program UN/ECE ICP Forests).

Uvedená problematika sa riešila na základe zadania úlohy na zabezpečenie výkonu štátnych funkcií  lesníckou sekciou MP SR. V oblasti finančného zabezpečenia boli poskytnuté finančné prostriedky na bežné výdavky. Finančné prostriedky pre investície neboli poskytnuté a naďalej pretrváva dlhodobý deficit v ich poskytovaní  pre zakúpenie a obnovu meracích zariadení na monitorovacích plochách.
Monitorovacie práce boli v roku 2003 vykonávané podľa národného manuálu metodík (LVÚ Zvolen, 1998), medzinárodného manuálu programu UN-ECE ICP Forests a Commission Regulation No. 1091/94. V decembri 2003 bola vydaná správa "Zdravotný stav lesov Slovenska". Hlavné poznatky dosiahnuté v roku 2003 možno zhrnúť podľa jednotlivých prieskumov:

Poznatky z extenzívneho monitoringu 
•	Z celkového počtu 4253 sledovaných stromov v roku 2003 bolo 29,3 % stromov hodnotených ako poškodené, t.j. mali defoliáciu (stratu asimilačných orgánov) väčšiu ako 25 % (stupeň poškodenia 2 až 4).
•	Horšia situácia je u ihličnatých stromov, kde poškodených je 38,0 %, pri listnatých 23,3 % stromov. V roku 2003, došlo k nárastu podielu listnatých stromov s defoliáciou väčšou ako 25 %. Dôvodom bola predovšetkým silná plodivosť buka a hraba.
•	Priemerná defoliácia všetkých drevín spolu je 23,7 %, ihličnatých 26,4 % a listnatých 22,1 %.
•	Štatistický rozbor na hladine významnosti =0,05 preukázal štatistickú významnosť dlhodobého trendu mierneho zlepšovania zdravotného stavu ihličnatých aj listnatých drevín. 
•	Zdravotný stav je na základe počtu stromov zaradených do stupňa poškodenia 2 až 4 horší ako celoeurópsky priemer a to predovšetkým z dôvodu horšieho stavu ihličnatých drevín.
•	Oblasťami s dlhodobo najhorším zdravotným stavom lesov na Slovensku sú Orava, Kysuce a spišsko-tatranská oblasť. Ide o oblasti s prevahou smrekových porastov.

Poznatky z intenzívneho monitoringu
•	Sledovanie vzťahu medzi podkorunovými zrážkami a hrúbkovým prírastkom v rokoch 2000-2003 na 3 TMP potvrdilo, že veľkosť hrúbkového prírastku v jednotlivých rokoch je ovplyvnená predovšetkým množstvom atmosférických zrážok na začiatku vegetačného obdobia a zásobou jarnej vlahy. Ich nedostatok sa výrazne prejavil v nížinných polohách v rokoch 2000 a 2003. 
•	Napriek tomu, že emisie síry a dusíka v rámci Európy sa znižujú, obsah polutantov v zrážkach klesá iba pozvoľna. Veľkosť depozície je tak určovaná predovšetkým úhrnmi zrážok v jednotlivých rokoch. Preto sa aj naďalej očakáva pretrvávajúci vplyv kyslej depozície síry a dusíka na lesné ekosystémy Slovenska minimálne v priebehu nasledujúcich desiatich rokov.
•	Prvé rámcové hodnotenia prekračovania kritických záťaží olova a kadmia ukázali, že v prípade olova iba pomieste dochádza k prekračovaniu vo vysokohorských polohách severného Slovenska. V prípade kadmia ide o väčšie územia najmä v horských polohách, kde súčasné depozičné vstupy kadmia sú vyššie ako vypočítané hodnoty kritických záťaží.
•	Lesné ekosystémy Slovenska, predovšetkým vo vyšších nadmorských výškach (nad 800 m n. m.) patria v Európe k najviac ohrozovaným troposférickým ozónom.
•	Koncentrácie ťažkých kovov (Cu, Zn, Cd a Pb) v pôde stúpajú so vzrastom ich celkových koncentrácií v pokryvnom humuse a so stúpajúcou aciditou pôdy a pôdneho roztoku (poklesom pH).
•	Listové analýzy preukázali výrazne zvýšené hladiny dusíka, draslíka a medi v porovnaní s limitnými údajmi na všetkých TMP. Rovnako na všetkých TMP je narušený pomer Fe/Mn a zvýšený koeficient zaťaženia Kz (sírou).
•	Podrobné hodnotenie prízemnej vegetácie potvrdilo významnú fytocenologickú rozdielnosť medzi sledovanými plochami, odlišnosť v druhovej rozmanitosti, pokryvnosti, hustote druhov, v rozdielnej biomase podrastu a silné prejavy fluktuačných pohybov najmä jednoročných rastlín  s výskytom tzv. efemeroid.
•	Výsledky fenologických pozorovaní potvrdili priebeh jednotlivých fenofáz na sledovaných TMP z predchádzajúcich rokov. V roku 2002 bol zaznamenaný skorší nástup žltnutia a úplného opadu listov buka v porovnaní s rokom predchádzajúcim. Tento jav prispel ku kratšiemu trvaniu vegetačného obdobia tejto dreviny.

Činnosti v oblasti výkonu a prevádzky ČMS Lesy v roku 2003

Stredisko ČMS Lesy v rámci vecného plnenia úloh, metodickej a organizačnej koordinácii programu monitoringu v roku 2003 zabezpečilo nasledovné činnosti:

•	V auguste sa vykonal 17. monitorovací cyklus v základnej sieti 16x16km na 112 TMP. Hodnotené boli nasledovné parametre: sociologické postavenie, defoliácia, zmena sfarbenia a  typ poškodenia.
•	Vykonala sa celoslovenská klasifikácia zdravotného stavu lesov zo satelitných snímok Landsat ETM+ v z roku 2002. Pripravila sa tematická mapa zdravotného stavu mierky 1 : 500000.
•	Zabezpečili sa monitorovacie práce na plochách intenzívneho monitoringu. Od 1.I. 2003 sa priebežne v dvojtýždňových intervaloch vykonávali merania, analýzy a vyhodnotenia mokrej depozície na 7 TMP. Na 2 TMP sa realizovali merania suchej depozície, merania stoku po kmeni, odber pôdneho roztoku, odber a  analýzy opadu, meranie vlhkostného režimu pôdy. Na 2 TMP sa priebežne monitoroval ozón. Na 7 plochách II. úrovne sa vo februári a v marci vykonali merania hrúbkových prírastkov. Na 1 TMP sa priebežne sledovali meteorologické a klimatické veličiny. Priebežne sa počas celého vegetačného obdobia vykonávali fytocenologické zápisy monitorovacích plôch. Údaje po kontrole boli uložené do databáz. 
•	Výsledky monitoringu sa spracovali vo forme záverečnej správy. Táto bude po schválení lesníckou sekciou MP SR poskytnutá MŽP SR, vedúcim všetkých ČMS, Štátnym lesom SR, štátnym vedeckým a výskumným lesníckym inštitúciám, správam NP a knižnici LVÚ Zvolen.
•	Na stránke strediska ČMS Lesy sa sprístupnila správa z monitoringu z roku 2002. V rámci Informačného systému monitoringu sa aktualizovala stránka Strediska v zmysle usmernenia koordinátora ISM SAŽP Banská Bystrica. Poskytli sa podklady MŽP SR pre vytvorenie prezentačného CD ISM pre verejnosť.

V roku 2003 boli v rámci spolupráce s medzinárodnými monitorovacími systémami (UN/ECE ICP Forests, Paneurópsky program intenzívneho monitoringu lesných ekosystémov) a príprave novej smernice Forest Focus realizované nasledovné pracovné aktivity:

•	Účasť na 4. pracovnom stretnutí expertného panelu pre hodnotenie stavu koruny UN/ECE ICP Forests 1.-6.2., Kodaň, Dánsko. 
•	Účasť na 8. pracovnom stretnutí expertného panelu pre listové analýzy UN/ECE ICP Forests 26.-29.4., Zbraslav, ČR. 
•	Účasť na 13. workshope pracovnej skupiny pre efekty a 19. hlavnom pracovnom stretnutí programu UN/ECE ICP Mapping 18.-24.5., Tartu, Estónsko.
•	Účasť na 19. hlavnom pracovnom stretnutí národných koordinátorov programu UN/ECE ICP Forests 24.-28.5., Záhreb, Chorvátsko
•	Participácia laboratória LVÚ na kruhových testoch analýz vzoriek zrážkových a lyzimetrických vôd v koordinácii JRC, Ispra, Taliansko
•	Účasť na pracovnom kurze zameranom na mikroskopické diagnostikovanie poškodenia drevín ozónom, 16,-18.7., Zürich, Švajčiarsko
•	Účasť na pracovných stretnutiach organizovaných EK na prípravu implementačnej smernice Forest Focus, 8.8. 2003 a 4.11.2003 Brusel, Belgicko.
•	Účasť na 6. expertnom paneli pre depozíciu v Ríme (27. – 29. 10. 2003), kde sa prerokovali doplnky k submanuálu upravujúceho QA/QC v laboratóriu pri analýzach vzoriek zrážkových a lyzimetrických vôd, návrhy na ďalší kruhový test a možnosti navrhovania projektov v rámci pripravovanej smernice EÚ (Forest Focus).

ČMS Lesy pokračoval v roku 2003 v napĺňaní úloh vyplývajúcich zo schváleného štatútu, platných zákonných ustanovení a pokynov sekcie lesníckej MP SR a MŽP SR pri budovaní informačného systému monitoringu. Realizovali sa prieskumy, ktoré umožnili prehĺbiť poznatky o priestorovom a časovom vývoji stavu lesov. Všetky výsledky boli zverejnené na stránke strediska ČMS Lesy: 
http://frisweb.fris.sk/CmsLesy/ a na http://www.fris.sk/sk/index.htm.

VIII.	ČMS Odpady

V roku 2003 bola činnosť strediska ČMS Odpady zameraná na pokračovanie v realizácii aktualizovaného projektu ČMS Odpady.

Aktualizovaný projekt ČMS Odpady bol spracovaný v spolupráci so spoločnosťou ECO-Management s.r.o. Brno, s ktorou stredisko ČMS Odpady pôsobiace pri Centre odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva Slovenskej agentúry životného prostredia (COHEM SAŽP) už od roku 1993 spolupracuje pri vývoji a údržbe Regionálneho informačného systému o odpadoch (RISO).

Z hľadiska prevádzky Regionálneho informačného systému o odpadov bol rok 2003 dôležitý predovšetkým tým, že bola po prvý raz celoplošne nasadená nová verzia programového vybavenia informačného systému (RISO-NET) pre zber údajov z oblasti odpadového hospodárstva SR v zmysle nového zákona o odpadoch a tiež nového katalógu odpadov. S touto skutočnosťou tiež súvisela náročná úloha zabezpečenia funkčnosti informačného systému o odpadoch v rámci pôsobnosti štátnej správy v odpadovom hospodárstve SR.

V danej oblasti sme sa zamerali predovšetkým na získanie kvalitných údajov z oblasti odpadového hospodárstva programom RISO-NET podľa novej legislatívy pre odpadové hospodárstvo (nadväzne na zákon č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov) a tiež na vykonanie školení pracovníkov štátnej správy v odpadovom hospodárstve na používanie Regionálneho informačného systému o odpadoch (RISO-NET).

Činnosť v oblasti výkonu a prevádzky ČMS

1.	Ďalší vývoj nového programového vybavenia pre RISO – programové vybavenie RISO-NET

V roku 2003 boli práce na systéme RISO-NET sústredené na realizáciu úprav programového vybavenia vyplývajúcich z pripomienok používateľov systému a tiež na prípravu systému nadväzne na reorganizáciu štátnej správy v životnom prostredí (vznik krajských a obvodných úradov životného prostredia) a tiež na prípravu systému na splnenie požiadaviek nariadenia Európskej komisie o štatistike odpadov.

Spracovaný bol tiež návrh prenosovej databázy pre umožnenie automatizovaného načítania údajov od jednotlivých povinných subjektov do informačného systému v digitálnej forme.

S ohľadom na pripravovanú zmenu štátnej správy v odpadovom hospodárstve bol informačný systém upravený vo väzbe na vznik obvodných úradov životného prostredia (vypracovanie nových a zmeny jestvujúcich číselníkov).

Pre prácu s internetovou aplikáciou bola tiež pracoviskom Centra environmentálnej informatiky SAŽP v Banskej Bystrici pomocou technológie ARC/IMS spracovaná mapová nadstavba pre zobrazenie zbieraných údajov podľa novej legislatívy na digitálnych mapách v prostredí Internetu.

2.	Školenia RISO

V roku 2002 bolo v rámci riešenia ČMS Odpady vykonané kompletné zaškolenie pracovníkov štátnej správy v odpadovom hospodárstve SR na používanie programového vybavenia pre RISO vo verzii RISO-NET.

Celkovo bolo v počítačovej učebni Centra odpadového hospodárstva Slovenskej agentúry životného prostredia, ktoré je zároveň strediskom ČMS Odpady a počítačovej učebni v Banskej Bystrici preškolených cca 70 pracovníkov odborov životného prostredia okresných a krajských úradov.

3.	Zber údajov z oblasti odpadového hospodárstva

Rovnako, ako v predchádzajúcich rokoch bol realizovaný celoplošný zber údajov z oblasti odpadového hospodárstva SR na základe hlásení pôvodcov odpadov v zmysle platnej legislatívy.
Zber sa vykonával prostredníctvom okresných a krajských úradov a predovšetkým pracovísk Centra odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva Slovenskej agentúry životného prostredia (COHEM SAŽP) v Banskej Bystrici a v Prešove.
Po spracovaní boli údaje za rok 2002 poskytnuté MŽP SR a štátnej správe v odpadovom hospodárstve. Sumárne údaje boli tiež vystavené na internetových stránkach Centra odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva SAŽP.

Výstupy z ČMS ODPADY za rok 2003

Výstupy zo systému RISO je možné rozdeliť podľa objednávateľov na:
•	práce pre orgány štátnej správy,
•	práce pre hospodársku sféru,
•	práce pre výchovnú a propagačnú oblasť.

1.	Práce pre orgány štátnej správy
Práce spočívali v priebežnom poskytovaní údajov z oblasti odpadového hospodárstva (vznik a spôsob nakladania s odpadmi) na základe požiadaviek orgánov štátnej správy.
Údaje boli využité predovšetkým na spracovanie správy o stave životného prostredia SR (kapitola Odpady) za rok 2002. Ďalej boli využité na spracovanie tejto kapitoly do krajských správ o stave ŽP za rok 2002 a v rámci plnenia medzinárodných informačných povinností na spracovanie dotazníkov medzinárodných štatistík vyžadovaných OECD a pre Sekretariát Bazilejského dohovoru.
Okrem uvedených štandardných využití údajov o vzniku a nakladaní s odpadmi boli tieto v roku 2003 využité pri spracovaní Investičnej stratégie odpadového hospodárstva Slovanskej republiky (ISOH SR) a Investičnej štúdie na podporu ISOH SR v oblasti spaľovania odpadov. Oba dokumenty vznikli v súvislosti s prípravou SR na čerpanie finančných prostriedkov z povstupových EURO fondov.
Už v r. 2003 sa údaje z oblasti vzniku a nakladania s odpadmi použili priamo pri programovaní výstavby nadregionálnych spaľovní nebezpečných odpadov.

2.	Práce pre hospodársku sféru
Na vyžiadanie boli priebežne pre hospodársku sféru spracúvané a sprístupňované prehľady o vzniku a spôsoboch nakladania so zvláštnymi a nebezpečnými odpadmi v jednotlivých regiónoch SR (podľa požiadaviek objednávateľa informácie).

Pre spracovanie dát pre hospodársku sféru je rešpektované usmernenie Odboru odpadového hospodárstva MŽP SR, v ktorom sú stanovené pravidlá pre poskytovanie údajov pre hospodársku sféru.

3.	Práce pre výchovnú a propagačnú oblasť
Údaje získané v rámci činnosti ČMS Odpady boli použité na prípravu expozícií v rámci účasti COHEM SAŽP na podujatiach ENVIROFILM Banská Bystrica, medzinárodná konferencia TOP 2003 (Technika ochrany prostredia), INCHEBA Bratislava a festival EKOTOPFILM Bratislava.

Pre daný účel je priebežne udržiavaná internetová stránka strediska ČMS Odpady na internetových stránkach COHEM SAŽP, kde sú uvedené základné informácie o ČMS a tiež niektoré dátové výstupy z Regionálneho informačného systému o odpadoch.

IX.	ČMS Cudzorodé látky v potravinách a krmivách

Stav vecnej realizácie projektu ČMS za rok 2003

Na základe uznesení vlády SR č.449/92, 620/93, 288/95 a 7/2000 je Ministerstvo pôdohospodárstva SR garantom (ČMS) čiastkového monitorovacieho systému „Cudzorodé látky v potravinách a krmivách“, ktorý je súčasťou „Monitorovacieho systému životného prostredia a integrovaného informačného systému o životnom prostredí územia Slovenskej republiky“, gestorovaného Ministerstvom životného prostredia SR.

Konkrétne výsledky z realizácie projektu sú každoročne predkladané vedeniu MP SR vo forme „Správy  o sledovaní cudzorodých látok v potravinovom reťazci a o systéme zabezpečovania kvality analýz v rezorte pôdohospodárstva“.

	Na realizácii projektu ČSM Cudzorodé látky v potravinách a krmivách sa v roku 2003 podieľali kontrolné orgány a výskumné pracoviská pôdohospodárstva – Štátna veterinárna a potravinová správa SR, Výskumný ústav potravinársky a Ústredný kontrolný a skúšobný úrad poľnohospodársky.

Prienik rizikových prvkov do surovín a potravín rastlinného alebo živočíšneho pôvodu je významným faktorom, ktorý môže nepriaznivo ovplyvňovať výrobu surovín a ich kvalitu. Cieľom úlohy je získanie objektívnych a reálnych informácií o stave a vývoji kontaminácie častí potravinového reťazca, ale i informácií o zdravotnej neškodnosti potravín na našom trhu. Pre realizáciu cieľa ČMS Cudzorodé látky v potravinách a krmivách bolo potrebné v roku 2003 zabezpečovať koordináciu organizácií rezortu pôdohospodárstva (Štátna veterinárna a potravinová správa SR, Štátne veterinárne a potravinové ústavy SR, krajské a regionálne veterinárne a potravinové správy, Výskumný ústav vodného hospodárstva, Hydromeliorácie, š.p., Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky).
	
Spoľahlivosť a dobrú vypovedaciu schopnosť výsledkov analýz garantuje uplatňovaný celorezortný systém zabezpečenia kvality analytických výsledkov AQA, do ktorého sú zapojené laboratória rezortu.
	ČMS “Cudzorodé látky v potravinách a krmivách” pozostáva z troch na seba nadväzujúcich subsystémov:
1.	Koordinovaný cielený monitoring (KCM)
2.	Monitoring spotrebného koša (MSK)
3.	Monitoring poľovnej a voľne žijúcej zveri a rýb (MLZ)

Činnosti v oblasti výkonu prevádzky ČMS v roku 2003
	
1.	Koordinovaný cielený monitoring
Tento subsystém je realizovaný od roku 1991. Cieľom KCM je poskytnúť objektívne a reálne informácie o kontaminácii vstupov do potravinového reťazca (pôda, krmivá, napájacia voda, závlahová voda, suroviny rastlinného a živočíšneho pôvodu) v súvislosti s celkovým stavom životného prostredia Slovenskej republiky. Je realizovaný v päťročných cykloch. Ročne sa vyšetrí živočíšna produkcia z cca 55 vybraných poľnohospodárskych podnikov a rastlinná produkcia z cca 600 honov. Vzorky z poľnohospodárskych podnikov odoberané inšpektormi ŠVPS SR boli tak ako v roku 2000 zredukované zo štyroch odberov ročne na dva odbery ročne. Počas realizácie sa vyskytli problémy súvisiace s novým územnosprávnym členením SR a s tým súvisiacimi ekonomickými zmenami v jednotlivých poľnohospodárskych podnikoch. Z tohto dôvodu v niektorých prípadoch nebolo možné opätovne sa po piatich rokoch dostať na daný poľnohospodársky podnik. Tento bol nahradený iným poľnohospodárskym podnikom v rámci toho istého okresu.
	
Vo vzorkách boli sledované toxické prvky (chróm, nikel, arzén, kadmium, ortuť, olovo), dusičnany, dusitany a polychlórované bifenyly (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153, PCB 180). 
	
Od začiatku realizácie projektu v roku 1991 bolo monitorovanie zabezpečené celkovo v 484 poľnohospodárskych podnikoch a na ploche 258 700 ha pôdy. Celkovo bolo vyšetrených 21 974 vzoriek.

Vyhodnocovanie výsledkov je zamerané na zhodnocovanie zmeny stavu kontaminácie v jednotlivých lokalitách a na hodnotenie bezpečnosti zložiek potravinového reťazca po uplynutí jedného resp. ďalších cyklov. 

2.	Monitoring spotrebného koša
	Tento subsystém je realizovaný od roku 1993. Cieľom MSK je získanie objektívnych a reálnych informácií o kontaminácii potravín a pitnej vody priamo v spotrebiteľskej sieti, ktoré slúžia ako podklady pre stanovenie výživovej politiky a politiky bezpečnosti potravín a sledovanie expozície obyvateľstva cudzorodými látkami.

V roku 2003 bol z finančných dôvodov znížený počet sledovaných komodít (27 komodít), zároveň bol zredukovaný aj rozsah vyšetrovaných parametrov. Tieto zmeny boli zohľadnené aj v realizačnom projekte pre rok 2003. 

Celkovo bolo od roku 1993 vyšetrených 6 460 vzoriek. V jednotlivých vzorkách sa analyzovali toxické prvky (chróm, nikel, arzén, kadmium, ortuť, olovo), dusičnany, dusitany, polychlórované bifenyly (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153, PCB 180), polyaromatické uhľovodíky (benzo(a)pyrén, naftalén, fenantrén, pyrén, benzo(a)antracén, benzo(b)fluorantén, dibenzo(a,h)antracén), chlórované pesticídy (suma DDT, alfa HCH, beta HCH, gama HCH, delta HCH, suma HCH, hexachlórbenzén, heptachlór, heptachlór-epoxid, endrín, dieldrín, aldrín, endosulfán, cis-heptachlorepoxid, trans-heptachlorepoxid, trans-chlórdán, cis-chlórdán, oxychlórdán, deltaketo endrín, op DDT, pp DDT, op DDD, pp DDD, op DDE, pp DDE), mykotoxíny (aflatoxín B1, aflatoxín M1, suma afl.(B1,B2,G1,G2), aflatoxín B2, aflatoxín G1, aflatoxín G2), liečivá (sulfonamidy, chloramfenikol, tetracyklin, oxytetracyklin, chlortetracyklin, trimethopryn, oxacillín, cloxacillín, dicloxacillín) a furazolidone.
Vyhodnocovanie výsledkov bolo zamerané na zisťovanie príjmu jednotlivých cudzorodých látok do organizmu človeka.
 
3.	Monitoring poľovnej a voľne žijúcej zveri a rýb
	Cieľom MLZ, ktorý je realizovaný od roku 1995 je sledovanie prieniku kontaminantov do organizmov voľne žijúcej zveri a rýb, ktoré sú objektívnym indikátorom stavu životného prostredia, nakoľko predstavujú primárnych konzumentov vo svojich ekosystémoch a sú objektívnym indikátorom stavu životného prostredia v sledovanom regióne.
	
V roku 2003 bolo na Monitoringu poľovnej a voľne žijúcej zveri a rýb zaradených 6 okresov. Metodický pokyn bol upravený a zameraný hlavne na podrobnejšie údaje o zdravotnom stave zveri so sledovaním kontaminantov vo svale, pečeni, tuku a súbežne vo vzorkách vody, húb, lišajníkov. Ďalej boli sledované ryby a súbežne povrchové a napájacie vody, sedimenty a pôdy. Od roku 1995 bolo celkovo vyšetrených 2475 vzoriek.

X.	ČMS Radioaktivita ŽP

Slovenský hydrometeorologický ústav vykonáva funkciu strediska Čiastkového monitorovacieho systému „Rádioaktivita životného prostredia“ na základe uznesenia vlády SR č.7 zo dňa 12.1.2000.

V zmysle bodu 5.a uznesenia vlády SR č. 138/1991 „O zabezpečení ochrany obyvateľstva v prípade radiačnej havárie jadrového zariadenia“ (transfer uznesenia vlády ČSFR č. 22/1991 k „Správe o zabezpečení ochrany obyvateľstva v prípade radiačnej havárie jadrového zariadenia“), bolo na Ústave preventívnej a klinickej medicíny uznesením Vládnej komisie pre radiačné havárie (marec 1992) vytvorené Slovenské ústredie radiačnej monitorovacej siete (SÚRMS), ako stála výkonná zložka komisie. SÚRMS zodpovedá za koordináciu monitorovania a hodnotenie radiačnej situácie v prípade mimoriadnych udalostí spojených s únikom rádioaktívnych látok do životného prostredia. Táto úloha sa realizuje prostredníctvom Radiačnej monitorovacej siete, ktorej stálou zložkou je aj radiačná monitorovacia sieť SHMÚ. 

Činnosti v oblasti monitoringu rádioaktivity a jeho zapojenie do medzinárodných aktivít je priamo alebo nepriamo upravované viacerými dohovormi a dvojstrannými zmluvami:

Všeobecné dohovory:
•	Dohovor o včasnom oznamovaní jadrovej havárie (Viedeň, 1986) od 27. októbra 1986,
•	Dohovor o pomoci v prípade jadrovej havárie alebo rádiologického nebezpečenstva (Viedeň, 1986) od 4. septembra 1988,
•	Dohovor o zabezpečení ochrany jadrového materiálu (Viedeň - New York, 1980) od 8. februára 1987,
•	Rozhodnutie rady ministrov Európskeho spoločenstva č. 87/600/EURATOM zo dňa 14.12.1987 o opatreniach spoločenstva pre rýchlu výmenu informácií v prípade radiačného núdzového stavu (“radiological emergency“).
•	Dohovor o jadrovej bezpečnosti (Viedeň, 1993) od 24. októbra 1996,
•	Dohovor o občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené jadrovou udalosťou (Viedeň, 1963) od 7. júna 1995,
•	Dohovor o občianskoprávnej zodpovednosti v oblasti jadrovej energie (Paríž, 1960) v znení protokolu k aplikácii Viedenského dohovoru a Parížskeho dohovoru od 7. júna 1995,

Dohody s priamou účasťou SHMÚ:
•	Dohoda medzi Ministerstvom životného prostredia SR a Rakúskym federálnym ministerstvom poľnohospodárstva, lesníctva, životného prostredia a vodného hospodárstva o vzájomnej výmene údajov zo systémov včasného varovania pred žiarením z 23.5.1994.
•	Dohoda medzi MŽP SR a MŽP Maďarskej republiky a MV Maďarskej republiky o vzájomnej výmene údajov zo systémov včasného varovania pred žiarením z 25.4.2001.

V tomto rámci sa postupne vecne napĺňala realizácia projektu ČMS Rádioaktivita ŽP z roku 2000:
•	Informovanie verejnosti o stave životného prostredia v oblasti ionizujúceho žiarenia. Vzhľadom na to, že táto zložka životného prostredia je vo verejnosti citlivo vnímaná, je dôležité poskytovať o nej dostatočné informácie. (Výstupy do novín, na informačné tabule o životnom prostredí, denné informovanie prostredníctvom teletextu, podklady pre diplomové práce, webová stránka).
•	Význam informácií o rádioaktivite v životnom prostredí pre management priemyselných havárií. Jednou z funkcií tohto monitoringu je byť súčasťou ochrany obyvateľstva v prípade jadrových havárií. Počas havárie sa môžu uvoľniť rádioaktívne látky, ktoré za určitých podmienok môžu uniknúť do okolia. Operatívne informácie z monitoringu sú preto nevyhnutné pri organizovaní účinných opatrení na ochranu zdravia a majetku ľudí. (Výstupy do systému Slovenského ústredia radiačnej monitorovacej siete, Úradu jadrového dozoru, Úradu Civilnej ochrany Ministerstva vnútra SR, Ozbrojených síl SR).
•	Plnenie medzinárodných záväzkov SR: Vzhľadom na to, že ukazovatele tohto ČMS sa týkajú atmosféry, ako globálneho systému, medzinárodná spolupráca je nevyhnutnosťou. Je primárne založená na reciprocite v poskytovaní dát zo systémov včasného varovania. (Výstupy pre Inštitút Európskej komisie v talianskej Ispre, pre Radiačné varovné centrum vo Viedni, maďarské Ministerstvo životného prostredia a Ministerstvo vnútra).

Činnosti v oblasti výkonu prevádzky ČMS v roku 2003

1.	Monitorovacia sieť príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia

1.1	Meraná veličina
Prostredníctvom monitorovacej siete sa v 10-min intervaloch získavali do radiačnej databázy on-line hodnoty príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia.
1.2	Stav siete
V roku 2002 bola monitorovacia sieť dobudovaná, čo sa týka počtu sond. Ich celkový počet je 23.  Jedna sonda je náhradná a jedna prenosná. Sieť je vybavená kvalitnými a spoľahlivými sondami typu GammaTracer, ktoré dokážu zabezpečiť dostupnosť dát v 10-min intervale na úrovni okolo 98 – 99%.

1.3	Overovanie sond
13 sond bolo na základe kalibračného plánu v roku 2003 odovzdané do Centra ionizujúceho žiarenia a akustiky Slovenského metrologického ústavu na overenie. Všetky sondy v rámci overenia vyhoveli na veľmi dobrej úrovni.

2.	Aerosólové zberače

2.1	Meraná veličina
Každý prvý týždeň v mesiaci boli v aerosólových zberačoch VAJ-01 exponované filtre. Z nich bola získavaná hodnota aktivity rádionuklidov Be-7 a Cs-137. Z automatického aerosólového zberača AMS-01 sa získavali nasledovné údaje:
príkon priestorového dávkového ekvivalentu gama žiarenia v nSv/h, Rn-222, Rn-220, alfa, beta umelé, Cs-137, elem. I-131,  Cs-134, I-131, I-132, I-133, Co-60, zrážky, teplota vzduchu, teplota vzduchu vo výške  5 m, rýchlosť vetra, smer vetra.
2.2	Monitorovacia sieť
Boli prevádzkované všetky štyri aerosólové zberače VAJ-01: Liesek, Hurbanovo, Lučenec a Stropkov.

Automatický aerosólový zberač AMS-01, ktorý je súčasťou rakúskeho monitorovacieho systému aerosólov od októbra 2001, bol prevádzkovaný v Jaslovských Bohuniciach. V roku 2003 bolo vymenené chladiace zariadenie germániového detektora.

Prostredníctvom národnej centrály na SHMÚ Bratislava-Koliba sa dáta vzájomne vymieňali v trojhodinovom intervale, s možnosťou zahustenia intervalu v prípade potreby. Vzniknuté technické problémy riešila vedúca ČMS v spolupráci so servisnou  firmou BITT a s pozorovateľmi v Jaslovských Bohuniciach. 

3.	Prevádzka databázy výsledkov monitoringu

3.1	Aktuálny stav hardwareového a softwareového zabezpečenia
V roku 2002 zakúpený nový server radiačného monitoringu pracoval bez porúch. V roku 2003 bol doplnený ďalším klientskym počítačom pre novú pracovníčku. Na serveri bola inštalovaná DVD mechanika pre potreby aktualizácie programového vybavenia. Programové vybavenie bolo doplnené novými funkciami pre integrovanie zrážkových dát do systému. Táto informácia je totiž nevyhnutná pre správnu interpretáciu hodnôt príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia. Intenzívne bol využívaný profesionálny štatistický softvér pre potreby analytického spracovania dát.

4.	Výstupy z monitoringu
•	Výstupy pre Slovenské ústredie radiačnej monitorovacej siete: SHMÚ, ako jedna z jeho stálych zložiek, mu poskytuje pravidelné mesačné výstupy v podobe mesačných priemerov a štandardných odchýlok. Naviac poskytuje mimoriadne výstupy v prípade potreby (napr. v apríli po nehode v maďarskej jadrovej elektrárni Paks).
•	Ozbrojeným silám SR, Úradu Civilnej ochrany a Úradu jadrového dozoru sa poskytovali 10-minútové priemery príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia na základe dvojstranných zmlúv.
•	Filtre z aerosólových zberačov sa spracovávali v štátnych zdravotných ústavoch v Banskej Bystrici a Košiciach a na Ústave preventívnej a klinickej medicíny v Bratislave. 
•	V rámci medzinárodnej výmeny dát sa pokračovalo vo výmene 10-minútových priemerov príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia s Rakúskom a Maďarskom, pokračovalo sa vo výmene 24-hodinových priemerov s European Comission Joint Research Centre v Ispre. S Rakúskom v plnom rozsahu pokračovala aj výmena dát v rámci aerosólovej monitorovacej siete, do ktorej patrí aerosólový zberač AMS-02 v Jaslovských Bohuniciach.
•	Pokračovalo uverejňovanie 24-hodinových priemerov príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia z vybraných staníc (Bratislava, Jaslovské Bohunice, Košice, Sliač, Kamenica nad Cirochou, Nitra, Žilina, Stropkov, Chopok a Mochovce) na teletexte Slovenskej televízie.
•	Začalo sa s prípravou uverejňovania 24-h priemerov príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia zo všetkých staníc monitorovacej siete na web stránke SHMÚ.
•	Príkon dávkového ekvivalentu gama žiarenia zo staníc Bratislava, Jaslovské Bohunice, Žilina a Košice  je zverejňovaný v podobe denných priemerov na svetelných informačných tabuliach o životnom prostredí.
•	Boli plnené špecifické požiadavky Ministerstva životného prostredia SR: Dátové podklady pre výstavy, správy rôzneho určenia o monitoringu.
•	Prezentácie na medzinárodných dvojstranných stretnutiach o mierovom využívaní atómovej energie poriadané Úradom jadrového dozoru (Maďarsko, Poľsko, Rakúsko). Prednáška o radiačnom monitoringu SHMÚ na medzinárodnom kongrese radiačnej ochrany IRPA.
•	Podklady a konzultácie pre diplomové práce a odborné práce stredoškolských študentov, spolupráca s Katedrou jadrovej fyziky FMFI UK Bratislava.

Osobitným druhom výstupu zo systému, vzhľadom na rozsah a závažnosť, sú výstupy pre Informačný systém monitoringu. Ide totiž o napĺňanie informačnej časti monitorovania životného prostredia. 

Na celom tomto procese sa zúčastňoval aj ČMS Rádioaktivita v rámci nasledujúcich činností:
•	Vypracovanie súhrnnej správy za roky 2000 až 2002, kompletná analýza dát, grafické výstupy. Správa bude v pdf formáte k dispozícii aj na web stránke. 
•	Bola vypracovaná skrátená verzia web stránky ČMS Rádioaktivita v anglickom jazyku.

5.	Medzinárodná výmena dát
5.1	Rakúsko
Na základe spomínanej dvojstrannej dohody s Rakúskom SHMÚ a Federal radiation warning centre Vienna pokračovali aj v roku 2003 vo výmene dát príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia zo svojich monitorovacích sietí v intervale 10 minút. Dátová výmena prebiehala plynulo, prípadné problémy boli riešené na úrovni administrátorov systému. Naďalej bol používaný výmenný európsky formát EURDEP 1.3, pretože rakúska strana zatiaľ neprešla na novšiu verziu 2.0.
5.2	Maďarsko
Dohoda medzi Ministerstvom životného prostredia SR a Ministerstvom životného prostredia Maďarskej republiky a Ministerstvom vnútra Maďarskej republiky o vzájomnej výmene údajov zo systémov včasného varovania pred žiarením podpísaná 25. apríla 2001 sa stala základom pre praktickú realizáciu dátovej výmeny. V roku 2003 bola dátová výmena doplnená úplným prechodom na európsky výmenný formát EURDEP 2.0. 

Činnosť v oblasti výmeny dát zo systémov včasného varovania bola mimoriadne kladne hodnotená zmiešanou slovensko-maďarskou pracovnou komisiou „Bezpečnosť v životnom prostredí“.

Významným krokom bolo dokončenie meraní „in situ“ na monitorovacích miestach SHMÚ, ktoré boli vykonané pracovníkmi Národného riaditeľstva na ochranu pred katastrofami maďarského Ministerstva vnútra. Tieto merania sú mimoriadne dôležité pre správnu interpretáciu výsledkov monitoringu.

5.3	Európska komisia JRC, Ispra
V Rozhodnutí rady ministrov Európskeho spoločenstva č. 87/600/EURATOM zo dňa 14.12.1987 je definovaný systém ECURIE (European Community Urgent Radiological Information Exchange). Toto rozhodnutie požaduje, aby ktorýkoľvek štát, ak sa rozhodne prijať ochranné opatrenia alebo zistí abnormálne úniky rádioaktivity, vyrozumel ostatné členské štáty. Túto úlohu u nás plní Úrad jadrového dozoru.

Technickou a expertnou podporou pre ECURIE je systém EURDEP (European Union Radiation Data Exchange Platform), zahŕňajúci národné databázy radiačného monitorovania v jednej centrálnej databáze, ktoré sú prístupné všetkým zúčastneným stranám. Úlohu odborného a technického strediska plní pre tento systém Joint Research Centre v talianskej Ispre. SHMÚ a jeho monitorovacia sieť je súčasťou uvedeného systému. 

Spolupráca s JRC v Ispre pokračovala aj v roku 2003 veľmi intenzívne. Prispievali sme do centrálnej DB 24-hodinovými priemermi. Na základe oprávnení máme možnosť pristupovať k dátam zúčastnených strán prostredníctvom ftp-servera v talianskej Ispre.

Rok 2003 bol prvým rokom úplného prechodu na novú verziu výmenného formátu EURDEP 2.0. V septembri sa uskutočnil prvý aktivačný test, ktorý mal otestovať jeho implementáciu. Naša účasť v ňom bola veľmi úspešná.

6.	Medzirezortná spolupráca
Na základe uznesenia XVIII.4 Komisie pre radiačné havárie SR z decembra 2001 sa od 1.1.2002 začala dvojročná skúšobná  prevádzka Jednotnej databázy radiačných údajov v SR. V priebehu roka 2003 sa v rámci tejto úlohy uskutočnilo niekoľko medzirezortných konzultácií, boli vypracované priebežné hodnotiace správy a zasadala pracovná komisia, ktorú vymenovala KRH. Výsledkom skúšobnej prevádzky bolo:
•	posilnenie hardwarovej a softwarovej základne databázy
•	vyjasnenie vzájomných väzieb spolupracujúcich organizácií, podpísanie dvojstranných dohôd o výmene dát,
•	skompletovanie presnej identifikácie polohy monitorov v jednotlivých sieťach,
•	závery pracovnej komisie k optimalizácii monitorovacích sietí, definovanie spoločnej oblasti záujmu,
•	medzirezortné porovnanie dát v rámci Jednotnej databázy v podobe správy pre oponentúru úlohy,
•	návrh budúcich foriem medzirezortnej spolupráce.