O b s a h

Zhrnutie											1

Základné ciele a cesty k ich dosiahnutiu, prezentované v Predvstupovom ekonomickom programe SR do roku 2006									2

1. Prehľad súčasného ekonomického vývoja							3

2. Strednodobý makroekonomický rámec pre roky 2003-2006				12
2.1	Reálny sektor										13
2.2	Inflácia										15
2.3	Menová politika a politika devízových výmenných kurzov				16
2.4	Vonkajší sektor									17

3. Verejné financie										20
3.1 Strednodobý fiškálny rámec								24
3.2 Verejný dlh a správa štátneho dlhu							31
3.3 Finančné riziká									33
3.4 Reforma riadenia verejných financií							33

4. Štrukturálne reformy									37
4.1 Podnikový sektor					 	                                   38
4.1.1. Zmeny v sieťových odvetviach                                                                      38
	4.1.2. Politika podpory konkurencieschopnoti                                                         40
4.2 Finančný sektor						 			46
4.3 Trh práce										51
4.4 Reforma verejnej správy								55
4.5 Reformy v poľnohospodárstve							57
4.6 Ďalšie oblasti reforiem								61
4.6.1 Reforma súdnictva							            61
4.6.2 Regulačná a inštitucionálna reforma vplývajúca  na trhy			64
4.6.3 Reforma v zdravotníctve							66
	4.6.4 Reforma sociálneho systému							70
4.6.5 Reforma dôchodkového systému						71
	4.6.6 Reforma v doprave								74
	4.6.7 Reformy v  telekomunikačných a poštových službách                                   75	4.6.8 Informatizácia spoločnosti                                                                              76
	4.6.9 Reforma v školstve a vzdelávaní						77
	4.6.10 Životné prostredie						                        79
4.6.11 Regionálna politika 								 81

5. Matica politických záväzkov								 84

Prílohy: Súhrnné údaje
	        Matica strategických záväzkov - plnenie 

Zhrnutie

1.	Predvstupový ekonomický program (PEP) do roku 2006 predstavuje aktualizáciu PEP-u do roku 2005, ktorý bol vypracovaný v roku 2002.  Pri zostavovaní PEP-u bolo snahou zohľadňovať: pripomienky EK k PEP-u vypracovanému v roku 2002; Konsolidovaný náčrt EK pre tvorbu PEP-u v roku 2003;  Programové vyhlásenie vlády; Prioritné úlohy vlády SR vyplývajúce z Pravidelnej správy EK o pripravenosti SR na členstvo v EÚ; Správu EK o vývoji v makroekonomickej a finančnej stabilite SR (Report on Macroeconomic and Financial Stability Developments; SR); vládou prijaté parciálne koncepcie a iné príslušné uznesenia .
2.	PEP premieta posledné informácie o vývoji vnútornej a vonkajšej ekonomiky, ako i o rozhodnutiach a uplatňovaných opatreniach vlády SR známych v  júni 2003.
3.	PEP do roku 2006 predpokladá úspešný vstup SR do EÚ  k referenčnému dátumu  1.5.2004. Na základe toho uvažuje v sledovanom horizonte s realizáciou hospodárskej politiky, ktorá bude podporovať reálnu, nominálnu a štrukturálnu konvergenciu SR ku krajinám eurozóny, a tým i plnenie všetkých kritérií pre skoré prijatie jednotnej meny euro. Predpokladáme, že najskorším termínom pre splnenie Maastrichtských kritérií  môže byť rok  2006 a prijatie euro bude pravdepodobne možné v rokoch 2008 – 2009.
4.	Predložené projekcie ekonomiky SR sú založené na predpoklade postupného zlepšovania vývoja ekonomiky EU a globálnej ekonomiky. Za uvedených predpokladov sa potvrdzujú pôvodné očakávania o zvyšujúcom sa  raste ekonomiky SR v sledovanom období,  ktoré boli prezentované v predchádzajúcich PEP (v roku 2001 aj 2002), t.j. očakávania fázy konjunktúry ekonomického cyklu SR.
5.	Za potenciálne riziko ďalšieho zvyšovania rastu ekonomiky na udržateľnej úrovni naďalej považujeme najmä: dlhodobejšie pretrvávanie slabšej výkonnosti relevantných ekonomík euro-zóny, najmä ekonomiky Nemecka (aj s možným sekundárnym vplyvom - cez vývoj ekonomiky ČR), nedostatočnú účinnosť realizácie reforiem v SR (najmä s priamou väzbou na verejné financie), charakter a účinok  priamych zahraničných investícií.
6.	Určujúcimi faktormi fiškálneho vývoja naďalej zostávajú: vplyvy integračných krokov a realizácie systémových opatrení a reforiem. Hlavným zámerom naďalej zostáva postupné znižovanie deficitu verejných financií a stabilizácia verejného dlhu pre zabezpečenie udržateľnej fiškálnej pozície. Sústredenie vplyvov realizovaných reforiem na verejné financie v relatívne krátkom časovom rozpätí naďalej vytvára  napätie vo verejných financiách.
7.	Nevyhnutným predpokladom pre znižovanie deficitnosti v hospodárení verejnej správy zostáva naďalej realizácia štrukturálnych reforiem, ktorých efekty v strednodobom horizonte budú mať pozitívny vplyv na úroveň jej príjmov a výdavkov. Základné ciele a smery dôležitých reforiem prezentované v PEP v roku 2002 potvrdzuje aj tohtoročný dokument, pričom sa predpokladá ich rýchlejšia a dôslednejšia realizácia v porovnaní s doterajším priebehom. Zároveň sa v profilácii štrukturálnych reforiem zvyšuje váha tých podnetov a trendov, ktoré vyplývajú zo spoločných politík EÚ. 

Základné ciele a cesty k ich dosiahnutiu, prezentované v Predvstupovom ekonomickom programe SR  do roku 2006 

A/  Hlavné ciele makroekonomického vývoja

•	Reálny rast HDP udržať na úrovni  4% - 5% ;
•	Priemernú mieru inflácie znížiť pod úroveň 3% ;
•	Deficit  bežného účtu platobnej bilancie znížiť a udržať na úrovni pod 5% HDP ;
•	Deficit verejných financií znížiť na úroveň blízku 3% HDP;
•	Celkový dlh verejných financií udržať pod úrovňou 50% HDP;
•	Postupne znižovať priemernú mieru nezamestnanosti ;

B/  Hlavné reformy na podporu udržateľného rastu a zdravého vývoja verejných financií 

•	Zefektívnenie využívania verejných financií, najmä :
•	realizáciou reformy dôchodkového systému,
•	racionalizáciou systému štátnej sociálnej podpory a sociálnej pomoci,
•	dôslednou realizáciou reformy zdravotného systému,
•	pokračovaním reformy vzdelávacieho systému,
•	realizovaním  reformy verejnej správy – decentralizáciou a znížením miery ingerencie štátu,
•	realizáciou reformy riadenia verejných financií;
•	Vytváranie motivačného, transparentného a konkurenčného podnikateľského prostredia a posilnenie liberalizačných tendencií;
•	Uplatnenie aktívnej politiky zamestnanosti a motivačných systémov pre prácu;
•	Pokračovanie v procese privatizácie  sieťových odvetví;
•	Podpora integrácie  SR do EÚ  najmä implementáciou európskej legislatívy,  budovaním potrebných  administratívnych kapacít a podporou projektov  spolufinancovaných z fondov EÚ;
•	Vytváranie predpokladov  pre čo najskoršie splnenie podmienok pre prijatie jednotnej meny euro v SR.

Box: Ekonomické reformy v SR a ich vplyv na trhy - Zhrnutie

1.	Na zvyšujúci sa hospodársky rast Slovenska od roku 2000 významne vplývali štrukturálne reformy realizované v širokom spektre, zasahujúc ponukovú i dopytovú stránku ekonomiky.  Reformy v minulých rokoch sa prelínali s doznievajúcimi transformačnými procesmi, čoho výsledkom sú zásadné zmeny v hospodárstve SR. V ďalšom postupe reforiem budú dominovať zmeny podnietené integračným procesom - snahou o plnenie maastrichtských kritérií, dosiahnutie plnej kompatibility s acquis  communautaire, vytvorenie konkurenčného prostredia kompatibilného s jednotným európskym trhom a rozvoj podnikateľských aktivít konkurencieschopných pôsobiť na európskom i svetovom trhu. Zámerom vlády je ďalej liberalizovať hospodársky priestor SR a podporovať voľný pohyb tovarov, služieb, kapitálu a práce.  

Otvorenie nových trhov konkurencii a pokrok v ekonomickej integrácii 

2.	Slovensko patrí k štátom s relatívne vysokou mierou otvorenosti svojej ekonomiky, ktorá  v  roku 2002 dosiahla 152,7 % HDP, pri exportnej výkonnosti 72,8 % a dovoznej náročnosti 79,9 % HDP. Nakoľko už v súčasnosti je väčšina exportu a importu SR viazaná na trhy EÚ je reálny predpoklad, že integrácia slovenského trhu s európskym trhom sa bude plynulo prehlbovať. Negociačné záväzky v preberaní legislatívy týkajúcej sa fungovania vnútorného trhu EÚ Slovensko plní tak, aby po vstupe do EÚ sa minimalizovali prípady porušovania princípov a pravidiel vnútorného trhu.

3.	Očakávame, že medzinárodnú výmenu  tovarov a služieb v SR pozitívne podporí aj prílev priamych zahraničných investícií. Dynamika rastu PZI od roku 2000 bola ovplyvnená najmä privatizáciou v bankovom sektore, poisťovníctve, telekomunikáciách, v plynárenskom priemysle a v elektroenergetike. V roku 2000 príliv PZI bol na úrovni 10 %, v roku 2001 vyše 6  % a v roku 2002 dosiahol vyše 16 % HDP. Investície na zelenej lúke v minulých rokoch tiež postupne rástli. V ďalších rokoch sa budú PZI vyvíjať v závislosti od postupu, ktorý vláda zvolí v možnom dokončení privatizácie sieťových odvetví. Okrem toho predpokladáme, že podnikateľský priestor v SR v budúcich rokoch bude atraktívny aj pre investície na zelenej lúke, najmä v exportne orientovaných výrobách.

4.	Ekonomické reformy realizované v posledných rokoch v SR zásadne ovplyvnili výkonnosť mikrosféry. Privatizáciou sa posilnil súkromný sektor, v ktorom sa v súčasnosti vytvára vyše 87 % HDP. Prítomnosť strategických investorov, často zahraničných, prispela k zlepšeniu riadenia podnikov a k zvýšeniu ich ziskovosti. Ozdravenie bankového sektora, ktoré sa v SR realizovalo od roku 1999 prinieslo svoj efekt vo forme podstatného znižovania finančných nákladov podnikov, čo tiež prispelo k rastu ich ziskovosti. Priaznivejší vývoj v hospodárení podnikov v sieťových odvetviach bol dosiahnutý aj vplyvom zvyšovania regulovaných cien ich produkcie. Zisk finančných a nefinančných korporácií dosahoval v roku 2000 v pomere k HDP 9,7 %, zatiaľčo v roku 2002 to bolo 12,5 % HDP.              

5.	Budúci rozvoj podnikania a konkurencie v SR môže stavať na solídnych základoch legislatívneho a inštitucionálneho rámca trhu a podnikateľského prostredia, ktorý bol vytvorený v minulých rokoch. K zlepšeniu legislatívneho rámca prispeli najmä zmeny obchodného, súťažného, konkurzného a pracovného práva. K lepšej vymožiteľnosti práva prispieva zmena Občianskeho súdneho poriadku. Zákony sú aproximované s právom EÚ, pričom miera aproximácie je relatívne vysoká, alebo je dosiahnutá úplná zhoda. Zlaďovanie legislatívy s právom EÚ bude podnetom v blízkej budúcnosti pre zmeny v súťažnom práve (premietnutie Nariadenia Rady č. 1/2003), v zákone o verejnom obstarávaní a v príslušných zákonoch zabezpečujúcich ochranu spotrebiteľa. Predpokladáme aj zmenu konkurzného práva. Zámerom vlády je ďalej zjednodušovať administratívne postupy pri zakladaní a registrácií spoločností.      

6.	V SR sa postupne vytvoril transparentný regulačný rámec pre reguláciu sieťových odvetví, telekomunikácií a finančného trhu. V budúcich rokoch budú regulačné inštitúcie skvalitňovať a zefektívňovať svoju činnosť aj prostredníctvom ich integrácie. K regulačným mechanizmom využívaným v SR patrí systém štátom regulovaných cien a udeľovania licencií. Vláda je rozhodnutá v oboch týchto mechanizmoch presadzovať liberalizačnú tendenciu, zužovať priestor pre štátnu reguláciu cien a pri zúžení licencovaných činností zabezpečiť transparentnosť licenčnej politiky.  

7.	Okrem liberalizácie pravidiel, ktoré vo všeobecnosti pôsobia na trh a podnikanie SR odstraňuje legislatívne a technické prekážky voľného trhu aj v jeho jednotlivých, špecifických segmentoch. Do sústavy technických noriem Slovensko prebralo všetky normy príslušných európskych normalizačných organizácií a zrušilo všetky národné technické normy, ktoré nie sú kompatibilné s európskymi normami. V obmedzenej miere sa v SR ešte vyskytujú technické prekážky obchodu vyplývajúce z toho, že zatiaľ neboli v plnej miere transponované smernice zaručujúce slobodný pohyb tovaru a minimálnej harmonizácie. Všetky obchodné netarifné a ochranné opatrenia, ktoré SR v súčasnosti používa sú v súlade s Asociačnou dohodou konzultované s EK.

8.	V posledných rokoch Slovensko vytvára legislatívne podmienky pre vykonávanie niektorých služieb a povolaní bez prekážok a bariér. Zákonmi sú upravené podmienky vykonávania auditorských a účtovníckych služieb, činnosť advokátov, komerčných právnikov, architektov a stavebných inžinierov, lekárov, lekárnikov  a zdravotných sestier. Väčšina platných zákonov  umožňuje výkon týchto povolaní občanom členského štátu EÚ za rovnakých podmienok ako občanom SR. V prípadoch, keď takáto možnosť nie je zatiaľ legislatívne zakotvená (napr.u služieb architektov), pripravuje sa úprava zákona. 

Štátne politiky

9.	Politiku voľnej súťaže vláda podporuje v celej ekonomike. Najmä v sieťových odvetviach však priestor pre konkurenciu je zatiaľ zúžený, hoci sa postupne realizujú kroky na uplatnenie konkurencie aj v týchto segmentoch trhu. V sektore energetiky sú vytvorené základné legislatívne podmienky pre postupné otvorenie trhu s plynom a domáceho aj zahraničného trhu s elektrickou energiou. Zároveň sa vytvárajú aj inštitucionálne a technické predpoklady liberalizácie. V elektroenergetike už v roku 2001 sa rozdelila výrobná a prenosová sústava. Tri regionálne distribučné spoločnosti boli sprivatizované zahraničnými investormi. Predpokladá sa aj sprivatizovanie aspoň časti výrobnej sústavy. V plynárenskom priemysle pôsobia zahraniční strategickí investori. V železničnej doprave sa tiež čiastočne vytvára priestor pre konkurenciu vytvorením dvoch spoločností, z ktorých jedna zabezpečuje dopravné služby a druhá dopravnú cestu. Predpokladá sa, že výkon železničných dopravných služieb bude priestorom pre konkurenciu. Po predchádzajúcom vstupe strategického zahraničného investora  do Slovenských telekomunikácií sa predpokladá aj postup v liberalizácii telekomunikačného trhu. Očakáva sa, že vytvorenie konkurenčného prostredia podporené prijatím zákona o elektronických komunikáciách, umožní znižovanie cien telekomunikačných služieb ako nevyhnutného predpokladu pre rozvinutie informatizácie v spoločnosti. Súčasné relatívne vysoké ceny telekomunikačných služieb sú jednou z prekážok širšieho využívania internetu inštitúciami i domácnosťami. 

10.	Protimonopolný úrad SR je orgánom pôsobiacim v ochrane hospodárskej súťaže pred jej obmedzovaním a pri vytváraní podmienok na ďalší rozvoj súťaže s cieľom podporiť hospodársky rozvoj v prospech spotrebiteľov. K splneniu uvedených úloh sú úradu zverené právomoci v oblasti kontroly koncentrácií a odstraňovania deformácií v hospodárskej súťaži vznikajúcich najmä formou dohôd obmedzujúcich súťaž, zneužívajúcimi praktikami podnikateľov v dominantnom postavení a neprimeranými zásahmi orgánov štátnej správy a orgánov územnej samosprávy.  Za porušenie zákona o ochrane hospodárskej súťaže má úrad možnosť priamo ukladať sankcie.

11.	Poskytovanie štátnej pomoci v SR postupne nadobúda formy kompatibilné s EÚ. Legislatívny rámec štátnej pomoci v SR je harmonizovaný s acquis a aj implementácia legislatívy vo výkone Úradu pre štátnu pomoc sa zlepšuje. Rozsah štátnej pomoci v SR je cca v úrovni 0,4 – 0,5 % HDP. Veľká časť pomoci sa viaže k podpore železničnej dopravy. V záujme transparentnejšieho hospodárenia železníc vláda predpokladá, že bankové úvery so štátnou zárukou vo výške 57 mld. Sk bude v budúcnosti nútený uhradiť štát, preto ich v súčasnosti zahŕňa do štátneho dlhu. V budúcich rokoch bude Slovensko v súlade s politikou EÚ uprednostňovať štátnu pomoc pre plnenie horizontálnych cieľov.  

12.	Základný smer zmien uskutočňovaných v daňovom systéme SR od roku 2000 sa spája so znižovaním daňového zaťaženia príjmov a zvyšovanie daní zo spotreby. V minulých rokoch sa tieto zmeny realizovali postupne. Od roku 2004 sa uskutoční zásadná daňová reforma, ktorou sa uvedie jednotná 19 percentná sadzba dane z príjmov (aj korporácií)  a jedna sadzba DPH na úrovni 19 %. Na základe noviel zákonov o spotrebných daniach prijatých parlamentom v júni 2003 sa zvyšujú spotrebné dane u tabakových výrobkov, alkoholu, piva, vína a minerálnych olejov.

13.	Skvalitnenie verejnej správy a služieb pre občana a zároveň zefektívnenie tejto správy je hlavným cieľom decentralizácie verejnej správy, ktorá sa v SR postupne realizuje. V zabezpečovaní verejných služieb väčšiu váhu získavajú územné samosprávy a zužujú sa kompetencie štátnej správy. Predpokladá sa, že v budúcnosti sa posilní aj vlastná príjmová základňa samospráv pre financovanie činností prenesených zo štátnej správy. Vláda očakáva, že k vyššej efektívnosti a transparentnosti pri využívaní verejných prostriedkov štátnou správou i samosprávou prispeje úplná harmonizácia legislatívy vo verejnom obstarávaní  s právom EÚ a skvalitnenie implementačných kapacít pre uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Predpokladané rozšírenie elektronickej komunikácie verejnej správy s občanmi bude ďalším impulzom pre skvalitnenie verejných služieb.

14.	Z enviromentálnej regulácie v SR bude mať na fungovanie tovarových trhov značný vplyv implementácia zákona o obaloch  a zákona o enviromentálnom označovaní výrobkov, transponujúci systém udeľovania enviromentálnej značky spoločenstva do národného právneho systému, ktoré nadobudli platnosť v roku 2003. 

Verejné služby a iné sieťové odvetvia

15.	Okrem reforiem podporujúcich postupnú liberalizáciu v energetike, telekomunikáciách a doprave uskutočňujú sa reformy aj ďalších verejných služieb. V rámci sieťových odvetví sa zmeny dotýkajú aj vodovodných a kanalizačných systémov. Ceny týchto služieb sú v režime regulovaných cien. Od roku 2002 tarify vodného a stočného upravuje Úrad pre reguláciu sieťových odvetví tak, aby ceny postupne pokrývali náklady spojené s poskytovaním uvedených verejných služieb. Prvým krokom k odštátneniu majetku vodovodných a kanalizačných sietí bolo ich prevedenie do majetku obcí a miest. Predpokladá sa, že samosprávy budú pri zabezpečovaní služieb vodárenských spoločností využívať aj súkromný kapitál.

16.	V súčasnosti v SR pôsobí štátny monopolný prevádzkovateľ poštových služieb, ktorý poskytuje univerzálne poštové služby. Slovensko sa zaviazalo liberalizovať aj poštový trh podľa prijatej smernice dňom vstupu do EÚ.   

Podpora spoločnosti založenej na poznatkoch

17.	Po transformačnom období, ktorým veda a výskum v minulých rokoch prechádzali, dosiahlo Slovensko v tejto oblasti legislatívnu, inštitucionálnu a finančnú stabilitu. Vytvoril sa tým základ pre zapojenie slovenskej vedy a výskumu do európskych vedecko-výskumných schém a pre efektívnejší prenos výsledkov výskumu do hospodárskej praxe. V úrovni celkových  výdavkov na výskum SR dosahuje priemer medzi pristupujúcimi krajinami. Pomer verejných a podnikateľských zdrojov smerujúcich do výskumu je priaznivý, pretože podnikateľské zdroje tvoria cca 55 %-ný podiel. Slovensko má však rezervy vo využívaní zahraničných zdrojov pre rozvoj vedy. V budúcich rokoch bude SR intenzívne aplikovať európske trendy a mechanizmy v rozvoji vedy a výskumu. Bude zvyšovať zdroje plynúce do tejto oblasti tak, aby sa postupne zvyšoval podiel výdavkov na HDP na úroveň zámerov EÚ. SR bude tiež podporovať rýchlejší prenos poznatkov vedy a výskumu do praxe, k čomu má prispieť aj funkčná patentová politika.

18.	Slovenský vzdelávací systém v medzinárodnom kontexte dosahuje pozitívne kvantitatívne a kvalitatívne parametre. Celkové investície do vzdelania v podiele na HDP sú v SR na úrovni priemeru EÚ. Rovnako je slovenský vzdelávací systém z hľadiska obsahu porovnateľný s európskymi vzdelávacími systémami. Slovensko má však rezervy v rozširovaní foriem vysokoškolského štúdia (napr. bakalárske štúdium) a v podiele vysokoškolsky vzdelaných ľudí  na celkovej populácii. Budúci rozvoj školstva v SR sa bude zameriavať na:
-	inštitucionálnu a programovú diverzifikáciu vysokého školstva a jeho viaczdrojového   financovania;
-	lepšie prepojenie vzdelávacieho systému s reálnymi spoločenskými potrebami a trhom práce s aplikáciou nových komunikačných systémov vo vzdelávacom systéme;
-	posilňovanie samosprávnych štruktúr a prvkov v školskom systéme.

Finančné trhy

19.	V SR v rokoch 1999-2002 sa uskutočnila reštrukturalizácia a ozdravenie bankového a celého finančného sektora. Prevzatie zlých úverov z troch najväčších bánk štátom, predaj štátnych podielov v rozhodujúcich bankách zahraničným investorom a sprísnenie bankového dohľadu prispelo k stabilizácii bankového sektora v SR. V uvedenom období sa výrazne zvýšila kapitálová stabilita bankového sektora, stabilizoval sa cash flow, zvýšila sa konkurencia na trhu bankových produktov a priaznivo sa vyvíjali ukazovatele obozretného podnikania, V súčasnosti bankový sektor v SR tvorí 90 % finančného trhu. Podiel zahraničných investorov na základnom imaní a finančných zdrojoch poskytnutých zahraničnými bankami svojim pobočkám dosiahol ku koncu roka 2002 vyše 85 %. Zmeny legislatívy, ktoré sa realizovali v bankovníctve súviseli najmä s preberaním práva EÚ. Očakáva sa, že úplná implementácia smerníc EÚ bude v bankovníctve vykonaná najneskôr k dátumu vstupu SR do EÚ. V budúcich rokoch bude mať veľkú váhu skvalitňovanie bankového dohľadu.

20.	V minulých rokoch nastal v SR aj dynamický rozvoj poistného trhu. V súčasnosti na trhu pôsobí 29 poisťovní, pričom podiel zahraničného kapitálu na základnom imaní všetkých poisťovní koncom roka 2002 bol vyše 82 %. Stabilne medziročne vzrastalo predpísané poistné, dynamický rast sa prejavoval najmä v životnom poistení. Aj v tomto segmente finančného trhu sa legislatívne zmeny viazali najmä na preberanie európskych právnych noriem. Významnou zmenou bola najmä demonopolizácia povinného zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a vykonávanie kontrolnej činnosti nad poisťovníctvom Úradom pre finančný trh. V roku 2003 sa predpokladajú také legislatívne zmeny, ktoré aj v poisťovacom sektore odstránia prekážky pri voľnom pohybe osôb a poisťovacích služieb v priestore EÚ.

21.	Kapitálový trh v SR, napriek jeho miernemu oživeniu, je stále najslabším článkom finančného trhu. Aj naďalej rozhodujúce aktivity na primárnom trhu sú orientované na štátne cenné papiere a obchodovanie s firemnými papiermi má nízky podiel. V súčasnosti na slovenskom kapitálovom trhu pôsobí jeden organizátor verejného trhu. Podiel zahraničných investorov na celkovom obrate burzy v roku 2002 dosiahol vyše 28 %, Od roku 2000 intenzívne prebiehajú zmeny legislatívneho rámca kapitálového trhu, V súčasnej dobe nie je implementácia európskych právnych noriem v práve SR ukončená, Predpokladá sa, že plná harmonizácia legislatívy kapitálového trhu a liberalizácia služieb sa uplatní po vstupe SR do EÚ. V roku 2003 má SR dosiahnuť plnú implementáciu Akčného plánu pre rizikový kapitál a do roku 2005 plnú implementáciu Akčného plánu pre finančné služby.

1.	Prehľad súčasného ekonomického vývoja

Celková charakteristika makroekonomického vývoja v roku 2002

1.	Napriek slabšiemu výkonu globálnej ekonomiky hospodársky rast  SR sa v roku 2002 zvýšil na 4,4%, a tak dosiahol najvyššiu hodnotu v rámci celého obdobia po roku 1997, ako i najvyššiu hodnotu v stredoeurópskom regióne. Rast bol podporený znížením daňového zaťaženia  príjmov právnických a fyzických osôb, zvýšením investičných aktivít v roku 2001 (zakladaním nových alebo inováciou pôvodných výrobných aktivít) a zvýšením rastu miezd. Na rozdiel od roku 2001 stimulom pre  rast produkcie bol okrem domáceho dopytu aj zahraničný dopyt.
2.	Za pozitívne výsledky uplatňovanej hospodárskej politiky možno okrem zvyšovania rastu ekonomiky považovať najmä: zvýšenie rastu produktivity práce;  zlepšenie situácie na trhu práce – mierne zvýšenie zamestnanosti a zníženie miery nezamestnanosti; zvýšenie domáceho dopytu pri súčasnom znižovaní jadrovej inflácie  a úrokových sadzieb;  mierne zníženie deficitu obchodnej bilancie a bežného účtu v pomere k HDP; relatívne stabilnú úroveň hrubej zahraničnej zadlženosti a zhodnocovanie výmenného kurzu.
3.	Na druhej strane rast ekonomiky SR a súčasné oslabenie ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR spôsobili zotrvanie deficitu bežného účtu na vysokej úrovni.
4.	Väčšina zámerov uplatňovanej makroekonomickej politiky sa v podstate naplnila. Významnejšie odchýlky nastali pri odhade deficitu verejných financií, čo bolo spôsobené najmä finančnými transakciami spojenými s použitím príjmov z privatizácie a poskytnutím nových záruk. Pretrvávajúca neistota vo vývoji vonkajšieho prostredia (zahraničný dopyt, ceny ropy, vývoj výmenných kurzov), a napätie v rozpočte verejných financií si vyžadovali stály monitoring vývoja rizík a pripravenosť nastoľovať opatrenia, ktoré by zabezpečili udržateľnosť rastu ekonomiky.
5.	Smerovanie vývoja hlavných ekonomických indikátorov v roku 2002 bolo v zhode s očakávaniami prezentovanými v PEP 2002. Isté rozdiely nastali v kvantitatívnych odhadoch, napr. skutočný rast produktivity práce, rast HDP a súkromnej spotreby bol vyšší ako očakávaný; obrat v zahraničnom obchode bol podstatne vyšší oproti predikcii a miera inflácie bola v skutočnosti nižšia. Predikcie vývoja trhu práce a schopnosti bezpečne prefinancovať deficit bežného účtu sa naplnili. 
6.	Pozitívny vývoj ekonomiky a jasné smerovanie vládnej politiky sa odrazilo aj v ďalšom zvyšovaní ratingových hodnotení SR v poslednom období . Koncom roka 2002 agentúra Standard and Poor´s zmenila hodnotenie SR na BBB pozitívny výhľad, agentúra Moody´s na A3 (silná schopnosť plniť finančné záväzky). Začiatkom roka 2003 agentúry R&I a FITCH zvýšili hodnotenie SR na úroveň BBB stabilný výhľad. Zvýšenia ratingových hodnotení boli pokračovaním pozitívneho vývoja v predchádzajúcom období, kedy  ratingové agentúry Standard and Poor´s a Moody´s zvýšili hodnotenie SR z neinvestičnej kategórie do investičnej.
7.	Relatívne vysoký prílev priamych zahraničných investícií, spojených s doznievajúcou realizáciou privatizácie ale i s prínosom nových podnikateľských aktivít, vytvára dobré podmienky pre udržanie a ďalšie zvyšovanie rastu ekonomiky SR aj pri slabšom výkone rozvinutých ekonomík.   

Vývoj kľúčových makroekonomických veličín 

Ponuková stránka
8.	Rast HDP v roku 2002 dosahovaný zvyšovaním rastu pridanej hodnoty, daní a subvencií. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii bol blízky úrovni predchádzajúceho roku (cca 62 %). 
9.	Z hľadiska odvetvovej štruktúry HDP (v stálych cenách) nebadať významnejšie štrukturálne zmeny - najväčší podiel má priemysel; veľkoobchod, maloobchod a oprava; nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby; doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie.  Rozdiely sú v dynamike vývoja jednotlivých odvetví – najväčší rast bol v peňažníctve a poisťovníctve; výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody; ostatných verejných, sociálnych a osobných službách; poľnohospodárstve. Najviac poklesla tvorba HDP v ťažbe nerastných surovín; vo výrobe kovov a kovových výrobkov; v hoteloch a reštauráciách; v doprave, skladovaní, pošte a telekomunikáciách; v obchode.
10.	Podľa predbežných údajov ŠÚ SR celkový zisk podnikov (v bežných cenách) dosiahol v roku 2002 úroveň 133,7 mld. Sk a oproti roku 2001 poklesol o 9% (v  roku 2001 vzrástol  o 55%), a to najmä v dôsledku zvýšenia počtu stratových nefinančných korporácií (o 23,6%) a v dôsledku straty peňažných finančných inštitúcií vo výške 12 mld. Sk. Hospodársky výsledok nefinančných korporácií vzrástol o 3,6%, pričom najväčšie  zisky sa dosahovali v priemysle; v odvetviach veľkoobchod, maloobchod a opravy, významné sú aj zisky v odvetviach nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby. Najrýchlejšie rástol zisk (v bežných cenách) vo výrobe potravín, nápojov a spracovania tabaku; vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody; v lesníctve; v stavebníctve;  v textilnej a odevnej výrobe. 
11.	Podiel súkromného sektora na tvorbe HDP sa v roku 2002 zvýšil na 88,9%, t.j. až o 5,2 percentuálneho bodu (p.b.); najvyšší podiel súkromného sektora je naďalej v obchode (99,8%), v stavebníctve (99,3%), v poľnohospodárstve (98,8%) a v priemysle (81,4%).

Domáci dopyt 
12.	Na rozdiel od roku 2001 bol rast ekonomiky v roku 2002 stimulovaný  nielen domácim dopytom, ale aj zahraničným. Zvýšil sa najmä príspevok súkromnej spotreby k HDP a zlepšil sa  čistý príspevok zahraničného obchodu s tovarmi a službami. Reálny rast domáceho dopytu aj zahraničného dopytu bol miernejší ako v roku 2001. Oproti predpokladom v PEP-e 2002 bol skutočný rast súkromnej spotreby vyšší o 0,5 p.b.; rast spotreby vlády bol nižší o 1 p.b.; rast exportu bol prekvapujúco vyšší až o 3,4 p.b. a importu o 3,6 p.b., avšak fixné investície poklesli, a tak diferencia medzi ich skutočným a predpokladaným rastom  činila  4,9 p.b. 
13.	Tvorba hrubého fixného kapitálu (THFK) bola nižšia o 0,9% oproti roku 2001, pričom investičná aktivita bola miernejšia  počas celého roka. Naďalej však zostáva podiel THFK na HDP oproti iným krajinám vysoký, na úrovni okolo 29%. Príčinou poklesu bola najmä nižšia tvorba nových aktív v nefinančných korporáciách a vo verejnej správe. Napriek oživeniu bytovej výstavby  investície do stavieb poklesli oproti roku 2001 o 8,2 % a naďalej majú menší podiel ako investície do strojov. Na rozdiel od roku 2001 investície do dopravných zariadení poklesli (o 1,2%) a zmiernili celkový rast investícií do strojov. Nižšia investičná aktivita zrejme bola odrazom slabších ziskov podnikov (aj v dôsledku vyššieho rastu miezd), obozretnej výdavkovej politiky vlády zameranej na elimináciu rizík rozpočtu (kapitálové výdavky boli nominálne nižšie ako  v roku 2001 a aj ako v rozpočte 2002) ale i vyšších investícií v roku 2001, kedy hrubé investície reálne vzrástli o 15%. 
14.	Rast súkromnej spotreby  sa reálne v roku 2002 zrýchlil na 5,4%. Ovplyvnený bol najmä zvýšeným rastom reálnej priemernej mzdy, miernym rastom zamestnanosti, vyšším rastom príjmov zo sociálnych dávok, nižším rastom výdavkov na bežné dane z dôchodkov a sociálne príspevky, nízkymi úrokovými sadzbami z vkladov, ale i konkurenčným prostredím nových obchodných reťazcov. 
15.	Reálny rast konečnej spotreby verejnej správy v roku 2002 dosiahol úroveň 4%, t.j. jej rast sa zmiernil tak oproti roku 2001 ako aj oproti očakávaniam v PEP-e 2002. Podiel  spotreby vlády na HDP zostal na úrovni roka 2001, t.j.  20,4%. Medziročný vývoj bol ovplyvnený najmä rastom odmien zamestnancov o 7,8% a poklesom medzispotreby (výdavky na tovary a služby) o 2%. Na celkovom objeme konečnej spotreby verejnej správy sa na úrovni 44,9% podieľali odmeny zamestnancov (medziročné zvýšenie o 1,6 perc.boda), medzispotreba tvorila 29,4% (pri medziročnom poklese  o 1,7 perc.boda) a naturálne sociálne dávky 13,9% (medziročný rast o 1,7 perc.boda).

Zahraničný dopyt
16.	Miernejší rast domáceho dopytu a menšia citlivosť exportu SR na slabší rast globálnej ekonomiky sa prejavili v zlepšení bilancie zahraničného obchodu, t.j.  v nižšom raste dovozu oproti roku 2001, v znížení deficitu obchodnej bilancie na 9% HDP (z 10,4% v roku 2001) a bilancie obchodu s tovarmi a službami na 7,1% (z 8,5% v roku 2001). V dôsledku zmiernenia rastu exportu aj importu sa znížila miera otvorenosti SR na 152,7% HDP, t.j. o 3,8 p.b. (exportná výkonnosť sa znížila na 72,8% HDP a dovozná náročnosť na 79,9% HDP). Najväčší vplyv na rast vývozu tovarov mali priemyselné dodávky, ktoré tvorili v uplynulom roku 36% vývozu; dopravné zariadenia s 24%-ným podielom, spotrebné tovary na úrovni 15,5 % a investičné tovary s podielom 15%. Dopravné zariadenia a spotrebné tovary mali najdynamickejší vývoj exportu SR (14,7% a 8,8%), naopak  rast exportu bol zmierňovaný  nominálnym poklesom vývozu palív. Priemyselné dodávky prevládajú aj pri dovoze (podiel 32,6%), avšak ďalšie priority v štruktúre dovozu  sa odlišujú od vývozu. Významný je najmä dovoz investičného tovaru (22,5%) a dopravných zariadení (15,6%). Celkový nominálny rast dovozu bol zmiernený nižším dovozom základných palív a mazív a základných potravín a nápojov.
17.	Pre malú a otvorenú ekonomiku SR je v súčasnej dobe obzvlášť dôležitý vývoj teritoriálnej  štruktúry zahraničného obchodu. Najväčší obrat v zahraničnom obchode má SR naďalej s OECD (84,7%; dovoz 78,8%, vývoz 91,5%) a EU (55%; dovoz 50,3%, vývoz 60,5%), pričom najväčší objem vývozu SR naďalej smeruje do Nemecka a Českej republiky. Ďalšími významnými dovozcami slovenskej produkcie sú Taliansko, Rakúsko, Maďarsko a Poľsko. Štruktúra dovozu SR je v hlavných teritóriách zhodná s vývozom – SR dováža najmä z Nemecka a Českej republiky. Poradie ďalších obchodných partnerov je však odlišné, významný je dovoz  z Ruska, Talianska, Francúzska a Rakúska. 
18.	Celkový schodok obchodnej bilancie rozhodujúcou mierou zvyšovali základné palivá a mazivá a investičné tovary okrem dopravných zariadení. Najvyššie aktívne saldo bolo v obchode s osobnými motorovými vozidlami a spracovanými palivami a mazivami.
Trh práce 
19.	Zamestnanosť hospodárstva druhý rok po sebe rástla. V priemere za rok 2002 sa v porovnaní s rokom 2001 zvýšila o 0,2 % na 2 127 tis. osôb (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl). Mení sa aj štruktúra - vzrástol počet podnikateľov bez zamestnancov a znížil sa počet podnikateľov so zamestnancami; takmer nezmenený zostal počet zamestnancov. 
20.	K priaznivému obratu vo vývoji zamestnanosti došlo v pôdohospodárstve a v stavebníctve, kde po viacročnom poklese sa obnovil rast zamestnanosti. Zvyšovanie  počtu zamestnancov pokračovalo v obchode, nehnuteľnostiach a prenajímaní, priemysle, verejnej správe a obrane. Po stagnácii v roku 2001 sa zvýšila zamestnanosť aj v peňažníctve a poisťovníctve. Takmer nezmenený zostal počet zamestnancov v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti. Pokles pretrvával v odvetviach doprava, pošta a telekomunikácie a školstvo. Znížila sa zamestnanosť aj v ostatných verejných službách, hoteloch a reštauráciách.
21.	Počet nezamestnaných po päťročnom raste sa v roku 2002 medziročne znížil o 4,2 % na 486,9 tis. osôb (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl). Miera nezamestnanosti klesla o 0,7 p. b. na 18,5 %. Priaznivý vývoj nezamestnanosti značne ovplyvnili niektoré aktivity, ako napr. programy, ktorých cieľom bolo znižovanie nezamestnanosti komplexným a diferencovaným klientovo orientovaným prístupom ku skupinám evidovaných nezamestnaných, ktorí sú znevýhodnení na trhu práce (napr. absolventi škôl, dlhodobo nezamestnaní, atď.). Aj napriek poklesu nezamestnanosti naďalej pretrvávali regionálne diferencie. Tiež naďalej pretrváva vysoká nezamestnanosť mladých ľudí a výrazná dlhodobá nezamestnanosť, hlavne v skupine nezamestnaných s nízkou kvalifikačnou a vzdelanostnou úrovňou. 
22.	Súčasne sa v priebehu roka postupne  zvyšoval  rast produktivity práce (meranej z HDP) -  z priemernej úrovne 1,8% v roku 2001 na 4,3% v roku 2002.  Skutočný vývoj bol o 1,6 p.b.  lepší ako sa očakávalo v PEP-e 2002.
23.	Priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca dosiahla 13 511 Sk a medziročne sa zvýšila o 9,3 %. Jej prírastok bol o 1,1 p. b. vyšší ako v roku 2001. Pri vyššom prírastku nominálnej mzdy a miernejšej dynamike spotrebiteľských cien reálna mzda vzrástla o 5,8 % (v roku 2001 sa zvýšila o 0,8 %). Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 0,9 p. b. rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Reálna mzda rástla o 1,5 p. b. rýchlejšie v porovnaní s hrubým domácim produktom na zamestnanca v stálych cenách.
24.	Najvyššia priemerná mesačná mzda bola v peňažníctve a poisťovníctve (27 094 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (19 516 Sk). Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu (na úrovni okolo 10 000 Sk) mali zamestnanci v ostatných verejných službách, hoteloch a reštauráciách, pôdohospodárstve  a v školstve. Vo všetkých odvetviach bola úroveň nominálnej mesačnej mzdy vyššia ako v roku 2001. Najrýchlejší rast mzdy bol v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (o 15,8 %), školstve (o 15,7 %), ostatných verejných službách (o 15,1 %), vo verejnej správe a obrane (o 12,6 %), peňažníctve a poisťovníctve (o 11 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v stavebníctve (4,5 %) a v obchode (5,4 %).
25.	V podnikateľskej sfére vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda (v podnikoch nad 20 zamestnancov) oproti roku 2001 o 7,6 %, v rozpočtových organizáciách o 18,2 % a v príspevkových organizáciách o 14,5 % (v súvislosti s aplikáciou zákonov o štátnej a verejnej službe od  apríla 2002).
Inflácia
26.	Rast spotrebiteľských cien v roku 2002 sa v porovnaní s rokom 2001 znížil; medziročná miera inflácie dosiahla v decembri 3,4% pri jadrovej inflácii 1,9% a priemerná miera inflácie za rok 2002 predstavovala 3,3% (predpoklad v PEP 2002 bol cca o 0,7 p.b. vyšší).
27.	Nižšia úroveň inflácie v porovnaní s PEP 2002 bola ovplyvnená predovšetkým tlmiacim vplyvom nákladových faktorov, najmä cien potravín, ale aj vývojom cien energetických surovín a znehodnocovaním amerického dolára. Zo strany dopytových faktorov nevznikali v priebehu roku 2002 inflačné tlaky.
28.	Na znížení medziročného tempa rastu spotrebiteľských cien v roku 2002 sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom podieľalo spomalenie cenového rastu vo všetkých základných sektoroch spotrebného koša. Z celkového prírastku spotrebiteľských cien tvorila jadrová inflácia 1,46 percentuálneho bodu. Administratívne úpravy regulovaných cien sa na celkovom prírastku spotrebiteľských cien podieľali 1,50 percentuálneho bodu (4,17 bodu v roku 2001). Príspevok úprav nepriamych daní v neregulovaných cenách k rastu celkovej inflácie predstavoval 0,41 percentuálneho bodu. 
29.	Spomaľovanie rastu cenovej hladiny v prvom polroku 2002 bolo výsledkom vzájomného pôsobenia vonkajších, ale predovšetkým vnútorných nákladových faktorov. Vplyv vonkajších nákladových tlakov súvisel s volatilným vývojom cien energetických surovín a posiľňovaním výmenného kurzu slovenskej koruny voči USD. Nízka úroveň domácich nákladových tlakov bola do značnej miery determinovaná zastavením, resp. spomalením deregulačného procesu a miernym medziročným poklesom cien potravín.  V priebehu druhého polroka postupne dochádzalo k miernemu rastu tempa celkovej aj jadrovej inflácie. Prispeli k tomu rastúce ceny pohonných hmôt, ktoré reagovali na zvyšujúcu sa cenu ropy na svetových trhoch. Dopad rastu ceny ropy bol však čiastočne tlmený posilňovaním kurzu slovenskej koruny voči americkému doláru. Ďalším faktorom, ktorý prispel k postupnému miernemu rastu dynamiky celkovej inflácie, boli zmeny regulovaných cien. 

Menová politika 
30.	Realizácia menovej politiky bola v roku 2002 ovplyvnená jednak vývojom základných ekonomických fundamentov, t.j. pokračujúcim dezinflačným procesom, zrýchľujúcim sa ekonomickým rastom, pretrvávajúcim vysokým deficitom bežného účtu platobnej bilancie a verejných financií a na druhej strane formovaním očakávaní (najmä v kurzovej oblasti) v súvislosti s pokračujúcim integračným procesom Slovenska. Menová politika sa aj naďalej realizovala v prostredí rastúceho prebytku voľnej likvidity obchodných bánk, ktorá bola sterilizovaná štandardnou formou. Významným, likviditu podporujúcim faktorom bol v roku 2002 predovšetkým vysoký objem privatizačných príjmov. Devízový ekvivalent privatizačných príjmov bol konvertovaný na domácu menu prostredníctvom Národnej banky Slovenska, čo sa prejavilo v značnom náraste devízových rezerv. Korunové prostriedky z privatizácie boli deponované na špecializovaných účtoch FNM a vo forme termínovaného vkladu MF SR v NBS, určených na riešenie reformy dôchodkového poistenia. Použitie časti privatizačných príjmov (najmä na splátku domáceho štátneho dlhu) značne zvýšilo potrebu sterilizácie prebytočných zdrojov. 

31.	Prehlbovanie vonkajšej ekonomickej nerovnováhy v prvých mesiacoch roka 2002, v dôsledku rastúceho deficitu obchodnej bilancie spolu s neprijatím dostatočných opatrení na elimináciu rizík v oblasti verejného sektora a spolu s potenciálnym dopytovým stimulom použitia privatizačných príjmov boli, aj napriek znižujúcej sa miere inflácie, dôvodmi na sprísnenie menovej politiky, keď koncom apríla 2002 Banková rada NBS rozhodla o zvýšení kľúčových sadzieb o 0,5 percentuálneho bodu. Rast miery neistoty v očakávaniach ekonomických subjektov sa prejavil v znehodnocovaní výmenného kurzu slovenskej koruny voči euru. Vzhľadom k tomu, že NBS považovala bezprostrednú mieru znehodnotenia kurzu za neprimeranú, v priebehu júna za účelom stabilizácie situácie na devízovom trhu  reagovala vo forme priamych intervencií.
32.	Vzhľadom na nevýznamný vplyv dopytových faktorov na vývoj inflácie, zmierňovanie deficitného salda zahraničného obchodu ako i predpoklad prijatia nevyhnutných opatrení na zníženie rizík v oblasti verejných financií v roku 2003, Banková rada koncom októbra rozhodla o znížení limitnej sadzby  pre dvojtýždňové repo tendre o 0,25 percentuálneho bodu pri nezmenení úrokových sadzieb pre jednodňové operácie. Pozitívne očakávania ekonomických subjektov motivované výsledkami parlamentných volieb, progresom v prístupových rokovaniach SR s Európskou úniou, zlepšením ratingu Slovenska medzinárodnými agentúrami a pozvaním SR k prístupovým rokovaniam o vstupe do NATO, viedli k výraznému prílevu krátkodobého kapitálu zo zahraničia (využívajúcemu taktiež pozitívny úrokový diferenciál) s následným tlakom na výmenný kurz slovenskej koruny. Vzhľadom k tomu, že zhodnocovanie slovenskej koruny nebolo podložené primeraným zlepšením ekonomických fundamentov, čo by mohlo mať negatívny dopad na ekonomiku a jej exportnú výkonnosť, NBS intervenovala na devízovom trhu. Na podporu operácií na devízovom trhu Banková rada s účinnosťou od 18. novembra 2002 rozhodla o znížení  kľúčových úrokových sadzieb o 1,5-percentuálneho bodu, t.j. limitnej sadzby pre dvojtýždňové repo tendre na 6,5%, jednodňovej sterilizačnej sadzby na 5% a jednodňovej refinančnej sadzby na 8%. Zníženie kľúčových sadzieb sa následne premietlo aj do klientských úrokových sadzieb z vkladov a úverov.

Platobná bilancia a hlavné menové  indikátory
33.	Dynamický vývoj domáceho dopytu a jeho dovozná náročnosť, spolu s nízkym ekonomickým rastom v krajinách EÚ sa v roku 2002 prejavil v pretrvávaní schodku bežného účtu platobnej bilancie, ktorý sa zvýšil z 84,4 mld. Sk v roku 2001 na 87,9 mld. Sk v roku 2002. V porovnaní k HDP sa však deficit  bežného účtu znížil na 8,2% (z 8,5% v roku 2001). Deficit obchodnej bilancie mierne poklesol (zo 102,8 mld. Sk v roku 2001 na 96,6 mld. Sk v roku 2002) a naďalej sa v rozhodujúcej miere podieľal na výške deficitu bežného účtu (čo prestavovalo 9% HDP v porovnaní s 10,4% v roku 2001). Zostávajúce položky bežného účtu zaznamenali v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 zhoršenie, keď schodok bilancie výnosov sa zvýšil z 15,1 mld. Sk na 20,7 mld. Sk, prebytok bilancie služieb sa znížil z 23,2 mld. Sk na 20,7 mld. Sk a prebytok bežných transferov poklesol z 10,1 mld. Sk na 8,8 mld. Sk. 
34.	Medziročná dynamika exportu sa v roku 2002 spomalila z 11,5% na 6,5%. Štruktúra slovenského vývozu je naďalej relatívne silno orientovaná na komodity s nízkou mierou pridanej hodnoty, podiel surovín a polotovarov na slovenskom exporte klesá len pomaly  (zo 45,7% v roku 2000, 45,1% v roku 2001 na 43,5% roku 2002). Istým pozitívnym signálom je skutočnosť, že najvyššie tempo rastu si počas celého roku udržal vývoz hotových výrobkov (12,8%). V rámci skupiny hotových výrobkov vzrástol hlavne vývoz výrobkov nábytkárskeho, odevného a obuvníckeho priemyslu, ako aj niektorých poľnohospodárskych výrobkov, ako napr. výrobky z obilia, cukru a pod. 
35.	V roku 2002 došlo k výraznému poklesu dynamiky slovenského dovozu oproti roku 2001 (z 20,9% na 4,7%). Bolo to do značnej miery ovplyvnené vývojom cien nerastných surovín ako aj kurzovým vývojom, čo sa prejavilo v nízkom hodnotovom vyjadrení dovozu surovín. Súčasne sa znížila dynamika dovozu investičných a spotrebných tovarov. 
36.	Kapitálový a finančný účet skončil prebytkom vo výške 234,3 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol prebytok vyšší o 151,2  mld. Sk, t.j. o viac ako 187%. Uvedený nárast bol ovplyvnený hlavne vyššími príjmami z priamych zahraničných investícií v dôsledku predaja majetku vo vlastníctve štátu zahraničným subjektom. 
37.	Prílev priamych zahraničných investícií do SR vo forme privatizačných aktivít vlády prostredníctvom FNM dosiahol 152,0 mld. Sk a prílev zdrojov určených na zvýšenie majetkovej účasti v podnikoch a bankách na území SR predstavoval 27,8 mld. Sk (pričom do odvetvia priemyslu smerovalo 37% prostriedkov). Ostatný kapitál, zahrňujúci pohľadávky a záväzky voči priamemu investorovi nezohrával významnú úlohu (na rozdiel od roku 2001, v ktorom výrazne prispel k prílevu kapitálu do SR). 
38.	Devízové rezervy NBS ku koncu roka 2002 dosiahli 9 195,5 mil. USD a medziročne vzrástli o 4 404,4 mil. USD. Rozhodujúcimi pozitívnymi faktormi pre oblasť príjmov boli výnosy súvisiace s privatizačnými aktivitami vlády. Devízové rezervy NBS ku koncu roka 2002 postačovali na pokrytie 5,9-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb, čo v porovnaní s rokom 2001 predstavovalo zvýšenie krytia o 2,9 mesiaca.
39.	Výmenný kurz slovenskej koruny voči EUR sa v priebehu roka 2002 zhodnotil o 2,4% a voči americkému doláru o 17,2%. Kurz slovenskej koruny voči USD je odvodený od krížového kurzu EUR/USD a NBS ho svojimi aktivitami na medzibankovom devízovom trhu nemôže priamo ovplyvniť. Národná banka intervenovala na devízovom trhu podporu kurzu slovenskej koruny formou priamych intervencií v priebehu júna v celkovom objeme 205,0 mil. EUR. Napriek sterilizácii privatizačných príjmov v NBS a napriek rastu deficitu obchodnej bilancie a následne aj bežného účtu platobnej bilancie dochádzalo hlavne v 2. polroku k posilňovaniu kurzu koruny, čo bolo ovplyvnené rastúcimi priaznivými očakávaniami vo vývoji Slovenska (výsledky volieb, pozvánka do EÚ a NATO). Posilňovanie výmenného kurzu koruny voči EUR bolo tlmené aktivitami NBS tak na devízovom, ako aj na peňažnom trhu, nakoľko tlaky na zhodnotenie výmenného kurzu nezodpovedali ekonomickým fundamentom. Celkový objem nákupu devízových prostriedkov uskutočnený koncom roka predstavoval 663,0 mil. EUR (z čoho 135,0 mil. EUR sa získalo formou individuálnych obchodov a 528,0 mil. EUR formou priamych intervencií).
40.	V zmysle novej metodiky sú s účinnosťou od 1.1.2002 súčasťou vykazovania zahraničného dlhu SR i záväzky vyplývajúce zo zlatých swapov (súčasť strednodobého a dlhodobého dlhu NBS) a REPO obchodov NBS (súčasť krátkodobého dlhu NBS), čím sa oficiálny, a tým i celkový hrubý zahraničný dlh SR zvýšil o 338 mil. USD.  Od 1.1.2002 prešli záväzky štátneho fondu cestného hospodárstva (ŠFCH) vo výške približne 350 mil. USD do priameho zahraničného dlhu vlády SR. Do 31.12.2001 boli záväzky ŠFCH vykazované ako súčasť záväzkov vládnych agentúr. Uvedená zmena zaradenia vykazovania týchto záväzkov nemala vplyv na výšku celkového zahraničného dlhu SR. Celkový hrubý zahraničný dlh dosiahol k ultimu decembra 2002 podľa predbežných údajov výšku 13,2 mld. USD. Napriek rastu celkového hrubého zahraničného dlhu v roku 2002, jeho podiel na HDP v korunovom vyjadrení poklesol o 4,9 percentuálneho bodu na 49,2%. Medziročné zvýšenie zahraničného dlhu o 1,8 mld. USD bolo ovplyvnené aj kurzovým vývojom, najmä vývojom krížového kurzu EUR/USD. Podiel celkového hrubého zahraničného dlhu na obyvateľa SR dosiahol ku koncu decembra 2452 USD (na začiatku roka to bolo 2 116 USD). Čistá zahraničná zadlženosť dosiahla ku koncu roku 2002 veriteľskú pozíciu 0,9 mld. USD v porovnaní s dlžníckou pozíciou 2,0 mld. USD na začiatku roka 2002.

Stručná charakteristika vývoja ekonomiky v priebehu  roku 2003
(vypracovaná podľa štatistickej správy za 1. štvrťrok a aktualizovaná v súlade s oficiálnymi  výsledkami národných účtov za 1. štvrťrok a  monitoringom mesačných údajov v prvom polroku)

41.	V prvom štvrťroku 2003 pokračoval zvýšený rast ekonomiky SR. Podľa predbežného odhadu vzrástol HDP oproti rovnakému obdobiu 2002 reálne o 4,1% a jeho prírastok bol o 0,2 p.b. vyšší ako v 1. štvrťroku 2002. Z celkového objemu HDP vytvoril súkromný sektor cca 87,3% (rovnaký podiel ako v 1. štvrťroku 2002), a to v podobnej odvetvovej štruktúre ako v roku 2002.  
42.	Pridaná hodnota vzrástla o 6,2%, pričom podiel medzispotreby na hrubej produkcii zostal v podstate na rovnakej úrovni ako pred rokom (62,4%). 
43.	Vývoj tvorby HDP v odvetvovej štruktúre sa oproti výsledkom za rok 2002 významnejšie nezmenil.
44.	Rast HDP bol  stimulovaný zahraničným dopytom, ktorý reálne vzrástol o 21,4%. Domáci dopyt bol len o 0,9% vyšší ako pred rokom. Jeho útlm bol spôsobený nižším prírastok konečnej spotreby domácností (2,6%), pokračujúcim poklesom tvorby hrubého fixného kapitálu (2%) a nižšou konečnou spotrebou verejnej správy (0,8%). 
45.	Pokles tvorby hrubého fixného kapitálu bol spôsobený predovšetkým znížením tvorby nových aktív a vyšším úbytkom použitého dlhodobého majetku. Naďalej bol podiel investícií do strojov väčší ako do stavieb, avšak investičné aktivity v oblasti stavieb sa medziročne  znížili viac než v oblasti strojov. 
46.	V sektorovej štruktúre rozhodujúcu časť tvorili investičné výdavky v nefinančných korporáciách 69,4 % a najnižší podiel mali investície vo verejnej správe 4,2 %. Zníženie tvorby hrubého fixného kapitálu ovplyvnili nižšie výdavky v nefinančných korporáciách o 4%, v domácnostiach o 3,6 % a vo verejnej správe o 3,1 %. V rámci odvetví najviac investovali  podnikateľské subjekty v priemyselnej výrobe; významný bol aj objem investovaný v nehnuteľnostiach a prenájme a vo finančnom sprostredkovaní, v obchode, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody, v doprave, poštách a telekomunikáciách. 
47.	Bežné príjmy domácností sa reálne znížili o 0,4%, čo spôsobilo spomalenie rastu spotreby domácností a zníženie jej podielu na HDP o 0,7 p.b. na 52,3%. V štruktúre spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (27,5%), výdavky na bývanie (21,3%), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (10,7%).  Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravie  (o 28,9%), vzdelanie a na dopravu. 
48.	V zahranično – obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby výrazne kleslo pasívne saldo v bežných cenách, z takmer 6% HDP v 1. štvrťroku 2002 na 2,4% HDP v 1. štvrťroku 2003 (bilancia tovarov dosiahla úroveň – 3% HDP; bilancia služieb +0,6% HDP). Exportná výkonnosť ekonomiky vzrástla na 76,5% (o 6 p.b.); dovozná náročnosť sa zvýšila na 78,9% (o 2,5 p.b.). Pozitívny vplyv na vývoj malo výrazné zníženie deficitu obchodnej bilancie s tovarmi, a to najmä vplyvom rastu vývozu do Nemecka, ČR, Rakúska, Poľska, Maďarska a Holandska. 
49.	Celkový zisk podnikov bol oproti 1. štvrťroku 2002 vyšší  o 46,8%; konkrétne v nefinančných korporáciách sa zisk zvýšil o 60,9%, avšak vo finančných korporáciách sa znížil o 75,6%. Z hľadiska charakteru produkcie sa výrazne zvýšil zisk odvetví produkujúcich trhové výrobky o 72,6%, zisk  odvetví zameraných na poskytovanie služieb vzrástol o 13,2%.  Najväčšia časť zisku nefinančných korporácií bola výsledkom činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody; zisk poklesol v hoteloch a reštauráciách a v nehnuteľnostiach a prenájme. V poľnohospodárstve bola vykázaná strata. Pokles zisku vo finančných korporáciách bol výsledkom poklesu  zisku v poisťovniach, penzijných fondoch a u finančných sprostredkovateľoch. Oproti roku 2002 sa zvýšila strata v peňažných inštitúciách. 
50.	Na trhu práce pretrvával zlepšujúci sa vzťah medzi ponukou a dopytom - počet pracujúcich sa medziročne zvýšil o 1,2%; počet nezamestnaných sa znížil o 5,1% a priemerná miera nezamestnanosti klesla o 1 p.b. na 18,4%. Miera evidovanej nezamestnanosti (z disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných) od januára klesá a v máji dosiahla úroveň 14,8%, čo predstavuje pokles oproti januáru o 2,9 p.b. Avšak medziročný rast priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca (6,5%) sa spomalil a pri súčasnej zvýšenej inflácii reálna mzda klesla o 1% (v 1. štvrťroku 2002 vzrástla o 3,7%). V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mzda vzrástla v podnikoch s 20 a viac zamestnancov o 6,9% a v malých podnikoch do 19 zamestnancov poklesla o 1,2%. V rozpočtových organizáciách sa zvýšila o 11,5% a v príspevkových o 8,4%. 
51.	Tempo rastu priemernej nominálnej mesačnej mzdy bolo o 2,1 p.b. pomalšie ako rast produktivity práce (meranej ako podiel HDP na zamestnanca) v bežných cenách a vývoj reálnej mzdy zaostával za reálnym rastom produktivity práce o 4,1 p.b.
52.	Vývoj spotrebiteľských cien bol v priebehu prvých štyroch mesiacov roka 2003 charakterizovaný zrýchlením medziročnej dynamiky rastu v porovnaní s predchádzajúcim rokom, na čom sa v rozhodujúcej miere podieľali úpravy regulovaných cien (ich medziročná dynamika dosiahla v apríli 22,3%). Tlmiaco na vývoj inflácie pôsobili ceny potravín, ktoré v roku 2003 zaznamenali minimálny nárast. Z pohľadu vonkajšieho prostredia bola dynamika cien určovaná relatívne stabilným vývojom kurzu slovenskej koruny oproti referenčnej mene, zhodnocujúcim výmenným kurzom voči americkému doláru a vývojom cien energií na svetových trhoch. Celková inflácia dosiahla v apríli 7,7% pri priemernej inflácii 7,6%. Medziročná miera jadrovej inflácie v apríli dosiahla 1,9%. Jej vývoj bol v prvých štyroch mesiacoch ovplyvnený predovšetkým sekundárnymi efektmi administratívnych úprav regulovaných cien, čo sa najvýraznejšie prejavilo v rýchlejšej dynamike rastu cien trhových služieb.

2.	Strednodobý makroekonomický rámec
pre roky 2003 - 2006

(zohľadňuje výsledky  štvrťročných národných účtov za rok 2002 a  Štatistickej správy za 1. štvrťrok 2003,  ako i mesačné údaje o vývoji ekonomiky známe v júni 2003)

1.	Makroekonomický rámec nadväzuje na aktuálny stav ekonomiky SR, ktorý je výsledkom pôsobenia hospodárskej politiky SR a zmien vonkajšieho prostredia od augusta 2002 do júla 2003. Predpokladá sa, že realizácia viacerých zásadných reforiem (najmä v rokoch 2003 a 2004) prispeje k zvýšeniu efektívnosti ekonomiky a jej konkurencieschopnosti, čím sa vytvoria predpoklady pre ďalšie zvyšovanie rastu ekonomiky SR (najmä po roku 2003) na relatívne bezpečnej úrovni.
2.	Rámec potvrdzuje hlavné ciele makroekonomickej politiky deklarované v PEP-e v roku 2002. Aktuálny stav ekonomiky, vývoj vnútorných, a najmä vonkajších podmienok (pomalšie oživovanie ekonomík obchodných partnerov SR ako sa pôvodne predpokladalo) si však vyžadujú upresniť predpoklady a kvantitatívne predikcie krátkodobého a strednodobého vývoja relevantných idikátorov.

Predpoklady
3.	Z hľadiska vývoja  vnútorných podmienok očakávame:
•	ďalšie zefektívňovanie verejných financií a postupné znižovanie ich deficitu na úroveň blízku 3% HDP v roku 2006;
•	realizáciu menovej politiky NBS zameranej na plnenie hlavného cieľa - cenovej stability s ohľadom na realizáciu úprav regulovaných cien a ich dereguláciu, ako i úprav sadzieb nepriamych daní  (väčší rozsah úprav regulovaných cien sa bude realizovať v rokoch 2003 a 2004; pôjde najmä o ceny zemného plynu, elektrickej energie, tepla –  pre výrobnú spotrebu aj obyvateľstvo, vodného a stočného, ale i ceny dopravy, liekov, nájomného v štátnych a obecných bytoch; sadzby spotrebných daní sa zvýšia v druhom polroku 2003 a sadzby pre  DPH  sa zjednotia od 1.1.2004);
dostatočné podmienky pre ďalšie znižovanie úrokových sadzieb a pre relatívnu stabilitu výmenného kurzu;
•	úspešnú realizáciu štrukturálnych reforiem zohľadňujúcich výzvy Lisabonskej stratégie a Cardiffského procesu.

4.	Z hľadiska  vývoja  vonkajších podmienok  očakávame :
•	počnúc rokom 2003 postupné zvyšovanie rastu ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR a u krajín OECD dosiahnutie potenciálneho output-u  do roku 2008;
•	relatívne stabilný vývoj cien ropy v rámci intervalu OPEC-u;
•	mierne zvyšovanie dlhodobých aj krátkodobých  úrokových sadzieb v EÚ a v OECD počnúc rokom 2004.

Charakter makroekonomickej politiky

5.	Prioritou makroekonomickej politiky pre celé sledované obdobie  je podpora hore uvedených predpokladov o vývoji vnútorných podmienok,  t.j. konsolidácia verejných financií sprevádzaná systémom nevyhnutných štrukturálnych reforiem (sociálna sféra, zdravotníctvo, školstvo) a podpora konkurencieschopnosti ekonomiky.
6.	Úspešnou realizáciou reforiem umožňujúcich efektívne znižovanie miery ingerencie štátu a uplatňovaním prísnejšej fiškálnej politiky sa vytvoria predpoklady pre znižovanie úrokových sadzieb a postupné uvoľňovanie  menovej politiky NBS. 
7.	Pri zvýšenej fiškálnej disciplíne a zvyšovaní konkurencieschopnosti ekonomiky by nemalo projektované zvýšenie rastu ekonomiky SR (postupne do 5%) ohroziť vývoj a bezpečné financovanie bežného účtu platobnej bilancie, a to ani v podmienkach slabšieho oživovania zahraničného dopytu. 
8.	Časté a  výrazné zmeny v rôznych oblastiach ekonomiky (uplatňovanie reforiem a jej aproximácia k EU)  oslabujú  vypovedaciu schopnosť mnohých kvantitatívnych analýz a predikcií dôležitých kvalitatívnych charakteristík ekonomiky (napr. potenciálneho outputu, štrukturálneho deficitu a fiškálneho impulzu, daňovej elasticity a pôsobenia automatických fiškálnych stabilizátorov, apod.). Je zrejmé, že vysoký deficit verejných financií znižuje účinnosť automatických stabilizátorov a bráni v uplatňovaní dôslednej stabilizačnej fiškálnej politiky v súlade s vývojom ekonomického cyklu.
9.	Podľa približných odhadov vývoja ekonomického cyklu a projekcie vývoja verejných financií možno očakávať, že v strednodobom horizonte bude dochádzať k pozvoľnej eliminácii štrukturálnych deficitov a k slabnutiu fiškálnych impulzov stimulujúcich rast. Možno to považovať za  prejav relatívne neutrálneho až reštriktívneho charakteru fiškálnej politiky uvažovanej do roku 2006. Fiškálna politika by mala mať za daných predpokladov a podľa predkladanej projekcie do roku 2006 stabilizujúci anticyklický charakter. Pozitívny vývoj dlhových faktorov – zlepšovanie primárnej bilancie verejných financií spolu s nízkymi  reálnymi úrokovými mierami a zvyšujúcim sa rastom ekonomiky, ako i s možným využitím prostriedkov z privatizácie  na splácanie dlhu - bude vytvárať predpoklady pre relatívne pozitívny vývoj dlhového pomeru a verejného dlhu.
10.	Uplatňovanie prísnejšej fiškálnej politiky a súčasne voľnejšej, avšak obozretnej menovej politiky, pri účinnej realizácii štrukturálnych reforiem v ekonomike by mohlo vytvárať adekvátnu podporu pre postupnú reálnu, nominálnu a štrukturálnu  konvergenciu SR ku krajinám EU, resp. EMU a pre splnenie Maastrichtských kritérií už v priebehu roka 2006.

2.1 Reálny sektor

11.	Očakávame, že rast slovenskej ekonomiky sa bude do roku 2006 postupne zvyšovať z predpokladanej úrovne okolo 4% v roku 2003 na takmer 5% v roku 2006. Avšak, očakávaný trend HDP v rokoch 2004 a 2005 je o niečo miernejší ako bol projektovaný v PEP-e 2002; odchýlky sú spôsobené  najmä nasledujúcimi faktormi : 1/ výrazným zvýšením skutočného rastu HDP v roku 2002 oproti očakávanému tempu v PEP-e 2002 (o 0,8 p.b.); 2/ znížením predikovaného rastu súkromnej spotreby v ostatných rokoch (vplyvom regulovaných cien, niektorých štrukturálnych reforiem v sociálnej oblasti a pravdepodobnej zmeny v mzdovej politike) a 3/ slabším vývojom spotreby verejnej správy.
12.	Rok 2002, v ktorom sa výrazne zvýšil reálny rast produktivity práce oproti roku 2001 a aj oproti predikcii v PEP-e 2002, možno považovať za zlom z hľadiska ďalšieho zvyšovania rastu  potenciálneho outputu. Odhad vývoja potenciálneho outputu a produkčnej medzery považujeme za dôležitý z hľadiska voľby makroekonomickej politiky, preto sme sa snažili aj v tejto oblasti o pokrok v analytickej činnosti. Podobne ako v PEP 2002 sme sa pokúsili o odhad potenciálneho outputu a použili  sme dva frekventované prístupy: ekonomický - Cobb-Douglas funkciu (podľa prístupu EK) a technický - Hodrick-Prescott filter. Pri zostavovaní produkčnej funkcie sme hľadali cesty, ako sa vysporiadať so špecifikami transformujúcej sa ekonomiky vrátane nedostatkov v informačnom zabezpečení. V súčasnosti podľa produkčnej funkcie vychádza, že slovenská ekonomika mohla dosiahnuť miernu kladnú produkčnú medzeru už v roku 2002, ktorá by mala pretrvávať do roku 2006. Podľa výsledkov z  HP filtra možno očakávať, že kladná produkčná medzera sa dosiahne v rokoch 2005 a 2006. Pri výpočte cyklického a štrukturálneho deficitu verejných financií, prezentovanom v prílohe Súhrnné údaje (tabuľka č. 8), sme použili metódu produkčnej funkcie. 
13.	Kladnú produkčnú medzeru do roku 2006, signalizovanú metódou produkčnej funkcie, nepovažujeme za riziko nadmerných inflačných tlakov. Dôvodom sú najmä nasledujúce faktory: 1/ pri metóde produkčnej funkcie je obtiažne kvantifikovať veľkosť budúceho vplyvu rozvíjajúcich sa investičných aktivít na trend produktivity faktorov; ukazuje sa, že tento faktor je odhadovaný veľmi obozretne a môže byť v predikcii podhodnotený; 2/ HP filter dáva kladnú medzeru až pre roky 2005  a 2006; 3/ v rámci sledovaného obdobia existuje viacero faktorov smerujúcich k znižovaniu inflácie – znižovanie vplyvu úprav regulovaných cien ako aj úprav nepriamych daní; pravdepodobné ďalšie zhodnocovanie koruny; odstránenie obchodných taríf s EU; stále vysoká miera nezamestnanosti  a  zdržanlivá mzdová politika. Naviac, príslušné simulácie ako i historický vývoj ukazujú, že zvýšený  dopyt v SR predstavuje len mierny náboj pre rast cien. 
14.	Za predpokladu, že ekonomika SR bude stále rásť priemerným ročným tempom 4,3% (čo je priemerná úroveň súčasnej predikcie rastu od roku 2002 do 2006), ekonomika eurozóny tempom 2,4% a reálny rovnovážny kurz Sk sa bude zhodnocovať o 1,2% ročne, môže SR (podobne ako ostatné pristupujúce krajiny) dosiahnuť 75% priemernej úrovne HDP na obyvateľa eurozóny v porovnateľnej parite približne za 16 rokov (v roku 2002 dosahovalo úroveň cca 49,6%).
15.	Zdrojom potrebného ekonomického rastu v strednodobom horizonte by mal byť rast celkovej produktivity a efektívnosti výrobných faktorov v dôsledku pokračujúcich štrukturálnych reforiem, ktoré by mali zlepšiť podnikateľské prostredie, ako i vplyvom prílevu PZI do podnikovej sféry.
16.	Ekonomický rast by mal byť v sledovanom horizonte stimulovaný tak rastom domáceho ako i zahraničného dopytu. Očakávame, že   zahraničný dopyt (ZD) bude rásť rýchlejšie ako domáci (DD). V nastávajúcich rokoch by mal byť na strane ponuky významným faktorom rastu  HDP priemysel a stavebníctvo a postupne by sa mal zvyšovať aj rast služieb. Na strane použitia očakávame zlepšovanie vývoja čistého zahraničného dopytu. Rast fixných investícií by mal byť vyšší ako súkromnej spotreby a najpomalšie rastúcou, čiastočne klesajúcou zložkou  HDP by mala mať spotreba verejnej správy. Uvedené relácie medzi očakávanými trendami vývoja jednotlivých položiek užitia HDP povedú k miernemu znižovaniu podielu DD na HDP a k zvyšovaniu podielu zahraničného dopytu na HDP. Podiel spotreby vlády sa zníži zo súčasnej úrovne 20% na cca 17% HDP, mierne poklesne aj podiel súkromnej spotreby, z 53,4% na cca 50%. Úroveň fixných investícií by mala postupne dosiahnuť 30,3 % HDP, t.j. relatívnu úroveň z roku 2001. 
17.	Rast súkromnej spotreby sa pravdepodobne v roku 2003 zníži. Príčinou by malo byť najmä zvýšenie regulovaných cien, v druhej polovici roka aj spotrebných daní a obozretná mzdová politika zamestnávateľov tak vo verejnom ako i v súkromnom sektore. Zmenu v celkovom vývoji reálnych miezd v roku 2003 signalizuje aj priebežný mesačný monitoring vývoja miezd  v vybraných odvetviach. Signalizované zmeny v mzdovej politike sú prirodzeným dôsledkom viacerých faktorov: plánovania úprav miezd na rok 2003 pod vplyvom nízkej úrovne inflácie v roku 2002; nerovnovážneho rastu miezd v roku 2002 (vplyv realizácie zákona o štátnej a verejnej službe); slabších hospodárskych výsledkov podnikov v roku 2002 a očakávaných zvýšených výrobných nákladov v roku 2003 z titulu zvyšovania regulovaných cien. 

18.	Napriek tomu, že v roku 2004 bude pretrvávať relatívne vysoká úroveň inflácie (úpravy regulovaných cien, zjednotenie sadzieb pre DPH a zvýšenie sadzieb pre spotrebné dane v druhom polroku 2003) a pravdepodobne aj mierny pokles priemernej reálnej mzdy, očakávame istý rast súkromnej spotreby. Tento mierny rast by mal byť výsledkom jednak rastu zamestnanosti, výrazného zníženia daňového zaťaženia príjmov v roku 2004 (zavedenie tzv. rovnej dane pre DP FO a DP PO na úrovni 19%) v rámci plánovanej daňovej reformy, ako i výhodného poskytovania spotrebných úverov a ďalšieho rastu imputovanej produkcie domácností. Pozitívny vplyv zníženia daňového zaťaženia príjmov sa však nepremietne proporcionálne do rastu spotreby, lebo bude tlmený rastom sadzby DPH pre základné kategórie tovarov a služieb, sadzieb spotrebných daní a regulovaných cien. Sekundárnym efektom zavedenia rovnej dane bude zmena v prerozdeľovaní dôchodkov, pravdepodobne s priamym vplyvom na proporcie medzi spotrebou, úsporami a investíciami, ako i s priamym vplyvom na štruktúru spotrebného koša a prípadne aj dovozu. Prospech z daňovej reformy budú mať nižšie a vyššie platové skupiny. Keďže väčší benefit zo zavedenia rovnej dane budú mať pravdepodobne vyššie platové skupiny (výrazne sa znižuje progresivita dane), možno predpokladať, že väčšia časť ich benefitu bude smerovať  do nákupu  tovarov dlhodobej spotreby, do investícií a cestovného ruchu.
19.	V ostatných rokoch by sa mal rast súkromnej spotreby zrýchliť najmä v dôsledku prispôsobovania miezd k zvyšujúcemu rastu produktivity práce,  v dôsledku rastu zamestnanosti, tiež vplyvom nižšej miery inflácie, a najmä v dôsledku očakávaných pozitívnych spätných väzieb plynúcich  z realizácie významných reforiem  (najmä daňovej) a z predpokladaného členstva v EU. 
20.	Zámery výdavkovej politiky vlády, vedúce k projekcii reálneho poklesu v roku 2003 a len nízkeho rastu verejnej spotreby v ostatných rokoch sú podrobnejšie vysvetlené v časti o verejných financiách.
21.	Očakávame, že  tvorba hrubého fixného kapitálu sa v roku 2003 mierne zvýši a v ostatných rokoch bude postupne akcelerovať. Tieto očakávania vyplývajú z predpokladaného ďalšieho znižovania úrokových sadzieb, z pozitívneho vplyvu daňovej reformy, z očakávaného prílevu a pozitívneho pôsobenia PZI (vplyv vstupu SR do EU) a z doteraz založených alebo avizovaných nových podnikateľských aktivít a zámerov.
22.	Očakávame, že priemerná miera nezamestnanosti sa bude postupne znižovať vplyvom rastu ekonomiky, vplyvom zmien v jej štruktúre  a uplatňovaním aktívnej politiky trhu práce. Situácia na trhu práce sa  bude aj v nastávajúcom období, z podobných dôvodov ako doteraz, zlepšovať relatívne mierne (zvyšovanie rastu ekonomiky je založené na zvyšovaní produktivity práce). Naďalej bude pretrvávať relatívne slabá závislosť medzi vývojom ekonomiky a mierou nezamestnanosti.
23.	Rast produktivity práce, miezd, zamestnanosti, ako i otvorenosti ekonomiky SR prispeje k zvýšeniu životnej úrovene obyvateľstva; HDP na obyvateľa by sa podľa predikcie relevantných parametrov malo zvýšiť zo súčasnej úrovne 49,6% na úroveň okolo 54% v roku 2006. 

2.2	Inflácia

24.	Podľa  aktuálnych odhadov bude miera inflácie v roku 2003 vyššia ako sa projektovalo v PEP-e 2002, príčinou budú zmeny úpravy regulovaných cien a v druhej polovici roka aj úpravy sadzieb spotrebných daní. V predikcií sa neočakáva výraznejší inflačný vplyv dopytových faktorov – predpokladá sa predstih rastu produktivity práce pred rastom reálnych miezd, ako aj spomalenie dynamiky súkromnej spotreby v dôsledku absorpcie časti príjmov obyvateľstva zvýšením regulovaných cien a spotrebných daní.
25.	Za základné riziká pre odhad cenového vývoja v roku 2003 považujeme: 
-	ceny potravín (predovšetkým ceny tzv. nespracovaných potravín), ktoré pružne reagujú na trhovú situáciu; 
-	výkyvy výmenného kurzu koruny, pričom výraznejší pohyb kurzu (zhodnotenie alebo znehodnotenie) by mohol ovplyvniť cenový rast predovšetkým v obchodovateľnom sektore;
-	vývoj svetovej ceny ropy.
26.	Jadrová inflácia by mala dosiahnuť v decembri 2003 hodnotu v intervale 2,1-3,6%, celková inflácia v intervale 8,4-9,7%, čomu zodpovedá priemerná inflácia 8,3-8,8%. 
27.	Medzi základné determinanty cenového vývoja v strednodobom horizonte budú patriť pokračujúce úpravy regulovaných cien, zbližovanie legislatívy (predovšetkým v oblasti spotrebných daní) so štandardami EÚ a zároveň postupné znižovanie dynamiky jadrovej inflácie. Zmena odhadu vývoja inflácie v porovnaní s PEP 2002 súvisí s realizáciou daňovej reformy od 1.1.2004.
28.	Výhľad inflácie na roky 2004 až 2006 vychádza z regulačného rámca stanoveného Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. V roku 2004 by malo pokračovať zvyšovanie regulovaných cien, zatiaľ čo v nasledujúcich rokoch by sa ich dynamika rastu a ich  vplyv na infláciu mali znižovať. Regulované ceny, ktoré už pokrývajú oprávnené náklady a primeraný zisk, budú rásť maximálne o mieru inflácie zaznamenanú v predchádzajúcom roku. 
29.	Istú mieru neistoty pre výhľad vývoja inflácie v rokoch 2004-2006 predstavuje vplyv prijatia spoločnej poľnohospodárskej politiky na rast spotrebiteľských cien potravín, čo môže byť čiastočne eliminované pôsobením konkurencie v maloobchode. 
30.	Trend vývoja jadrovej inflácie do roku 2006 by mal byť úzko spätý s intenzitou nákladových tlakov, ktoré budú determinované rozsahom deregulácií. Za predpokladu stabilizovaného výmenného kurzu a konsolidácie verejných financií by malo postupné znižovanie administratívnych zásahov v rokoch 2005-2006 určovať klesajúci trend jadrovej inflácie. 

Odhad vývoja inflácie v rokoch 2003 až 2006 (k decembru daného roka)
		2003	2004	2005	2006	
Inflácia (%)	medziročná miera	9,1 (8,4-9,7)	8,3 (7,5-9,0)	3,6 (2,8-4,3)	2,9 (2,1-3,6)	
	priem. medzir. miera	8,6 (8,3-8,8)	8,1 (7,6-8,6)	4,7 (4,2-5,2)	3,1 (2,6-3,6)	
Jadrová inflácia (%)	medziročná miera	2,8 (2,1-3,6)	4,8 (4,0-5,5)	1,9 (1,1-2,6)	1,6 (0,8-2,3)	
	priem. medzir. miera	2,5 (2,2 -2,8)	3,6 (3,1-4,1)	2,9 (2,4-3,4)	2,3 (1,8-2,8)	

2.3 Menová politika a politika devízových výmenných kurzov

31.	Legislatívny rámec výkonu menovej politiky v roku 2003 sa v porovnaní s rokom 2002 nezmenil. Hlavným cieľom menovej politiky je udržiavanie cenovej stability. Výkon menovej politiky aj naďalej prebieha prostredníctvom stanovovania kľúčových úrokových sadzieb NBS.
32.	V strednodobom horizonte je cieľom Národnej banky Slovenska podporovať prostredníctvom realizácie menovej politiky postupný dezinflačný proces tak, aby po vstupe do Európskej únie boli vytvorené podmienky pre napĺňanie Maastrichtských kritérií a pre prijatie jednotnej meny euro.
33.	V roku 2003 Národná banka Slovenska pokračovala v harmonizácii svojho inštrumentária s nástrojovou štruktúrou ECB. S účinnosťou od 1. januára 2003 bola znížená sadzba povinných minimálnych rezerv o 1 percentuálny bod na úroveň 3%. Od roku 2004 by mala byť sadzba PMR znížená na úroveň platnú v eurozóne (2%). V súčasnosti sú PMR úročené sadzbou 1,5%.
34.	Banková rada NBS dňa 12. decembra 2002 rozhodla s účinnosťou od 1. januára 2003 o zavedení základnej úrokovej sadzby, ktorá nahradila diskontnú sadzbu. Základná úroková sadzba je rovná limitnej sadzbe NBS pre dvojtýždňové repo tendre a preto, ak sa vo všeobecne záväzných právnych predpisoch používa pojem „diskontná úroková sadzba Národnej banky Slovenska“, alebo „diskontná úroková sadzba Štátnej banky česko-slovenskej“, rozumie sa tým základná úroková sadzba Národnej banky Slovenska. 

Menová politika  
35.	V roku 2003 sa bude menová politika NBS realizovať v prostredí relatívne rýchleho ekonomického rastu, výrazného poklesu deficitu obchodnej bilancie a rastu inflácie v dôsledku realizácie administratívnych opatrení s dopadom na vývoj cenovej hladiny. Dopytové inflačné impulzy budú aj naďalej tlmené nízkym až záporným rastom reálnych miezd. NBS bude pri svojich rozhodnutiach pružne vyhodnocovať ekonomický vývoj a prijímať opatrenia v oblasti úrokových sadzieb, ktoré bude považovať za najvhodnejšie pre malú otvorenú ekonomiku. Pri výkone menovej politiky bude NBS brať do úvahy tak vývoj krátkodobých cieľov, ako aj vývoj ekonomiky v strednodobom horizonte, tak aby bola zabezpečená cenová stabilita a plnenie Maastrichtských kritérií.
36.	Výkon menovej politiky sa bude v strednodobom horizonte realizovať v prostredí klesajúcej inflácie, po roku 2004 postupne klesajúceho deficitu obchodnej bilancie  financovaného dostatočným prílevom zahraničného kapitálu, konsolidácie verejných financií a tlakov na zhodnocovanie slovenskej koruny. To bude aj naďalej podmieňovať sterilizačný charakter výkonu menovej politiky, ktorý sa bude zvýrazňovať. 
37.	Klesajúca inflácia, ako aj vývoj ostatných makroekonomických ukazovateľov, predovšetkým fiskálneho deficitu a obchodnej bilancie, by mali vytvoriť priestor pre postupnú konvergenciu vyhlasovaných úrokových sadzieb (t.j. krátkodobých) k sadzbám platným v eurozóne.  

Kurzová politika 
38.	Kurzová politika je naďalej uskutočňovaná v režime riadeného floatingu, pričom NBS vstupuje na devízový trh v prípade, ak vývoj kurzu nie je odôvodnený vývojom ekonomiky (predovšetkým bežného účtu platobnej bilancie), ale je ovplyvnený iba pohybom krátkodobého kapitálu. V strednodobom horizonte, v súlade s progresom reforiem v oblasti verejných financií, ako aj obnovením dezinflačného procesu, predpokladá Slovenská republika  účasť v ERM II tak, aby boli vytvorené podmienky pre prijatie spoločnej meny euro. V súčasnosti je vypracovaný a diskutovaný návrh Stratégie prijatia eura v SR, ktorý sa bude v ďalšej etape konkretizovať. Snahou SR je nepredlžovať minimálne dvojročné obdobie v režime ERM II. V období pred vstupom do ERM II by mal kurz SKK/EUR smerovať k úrovni, ktorá je pre ekonomiku výhodná z hľadiska stredno až dlhodobej rovnováhy.
 
2.4 Vonkajší sektor

39.	Predikcia platobnej bilancie na rok 2003 vychádza z informácií zohľadňujúcich jej vývoj v roku 2002 a zo začiatku roku 2003, ako aj metodických zmien vo vykazovaní bežného účtu, ktoré sú aplikované od roku 2003. 

40.	Vývoj zahraničného obchodu v prvých mesiacoch roku 2003 spolu s vyšším zhodnocovaním kurzu (o 5,6% ; hlavne voči USD, s dopadom na hodnotové vyjadrenie najmä dovozov surovín a polotovarov) vytvárajú predpoklady pre dosiahnutie deficitu obchodnej bilancie na úrovni cca 65 mld. Sk. Predikovaný deficit pre roku 2003 by mal byť výrazne nižší ako v roku 2002 a súčasne nižší ako sa pre rok 2003 očakávalo v PEP-e 2002. Zmeny v odhadoch ostatných položiek bežného účtu boli vyvolané hlavne metodickými zmenami v bilancii služieb (výdavky cestovného ruchu), bilancie výnosov (inkasá kompenzácie pracovníkov a platby úrokov) a bežných transferov. Deficit bežného účtu v roku 2003 by tak mal dosiahnuť 4,6%  HDP v porovnaní s odhadovanými 6,8% v PEP 2002. 
41.	V roku 2004 sa prechodne deficit bežného účtu zvýši, avšak jeho úroveň v rokoch 2004 a 2005 by mala byť nižšia ako sa očakávalo v PEP 2002. Po roku 2004  by mal deficit  postupne klesať až na úroveň okolo 3,3% HDP. Prechodné zvýšenie deficitu v rokoch 2004 a 2005 (oproti predikcii pre rok 2003) súvisí  predovšetkým s očakávaným vyšším rastom investičných dovozov vyplývajúcich z  aktualizovanej predikcie priamych zahraničných investícií (ich objem by mal byť v porovnaní s predpokladmi PEP 2002 vyšší). Následné posilnenie exportnej výkonnosti ekonomiky by sa malo premietnuť do pokračujúcej konsolidácie salda bežného účtu platobnej bilancie.
mld. Sk
	2003	2004	2005	2006	
Obchodná bilancia	-65,0	-70,8	-68,2	-58,0	
Bilancia služieb	14,0	16,0	17,5	18,5	
Bilancia výnosov	-6,9	-8,8	-10,7	-12,2	
Bežné transfery	4,0	4,0	3,0	2,5	
Bežný účet	-53,9	-59,6	-58,4	-49,2	
Podiel bežného účtu na HDP v %	-4,6	-4,6	-4,2	-3,3	

42.	Predikcia vývoja kapitálového účtu nepredpokladá prílev privatizačných priamych zahraničných investícii v rokoch 2004 až 2006. Súčasne táto predikcia zohľadňuje schválené finančné rámce príjmov z ES a príspevkov do ES. 

Mld. Sk	   2003	2004	2005	2006	
Kapitálové transfery	6,0	11,0	15,0	17,0	
Priame investície	43,4	43,0	40,3	30,0	
Portfóliové investície 	13,0	8,1	10,6	9,1	
Ostatný dlhodobý finančný účet 	-21,9	-34,9	-38,3	-19,5	
Krátkodobý finančný účet	21,6	 -3,0	-3,4	-4,2	
Kapitálový a finančný účet	62,1	24,2	24,2	32,4	
 
43.	V celom horizonte predikcie je upravená platobná bilancia približne vyrovnaná, teda prílev zdrojov do podnikového sektora by mal postačovať na krytie deficitu bežného účtu, pričom čisté zahraničné aktíva obchodných bánk by mali s výnimkou roku 2003 (zohľadnený aktuálny vývoj) mierne rásť. 
44.	V rámci  predikcie vývoja zahraničného dlhu a zahraničnej dlhovej služby očakávame v roku 2003 nárast celkového hrubého zadlženia o 0,3 mld. USD na 13,5 mld. USD. Dlhodobý a strednodobý zahraničný dlh by mal dosiahnuť v roku 2003 hodnotu 8,9 mld. USD a krátkodobý dlh 4,6 mld. USD. V rokoch 2004 až 2006 sa bude zahraničný dlh meniť len nepatrne a jeho hodnota by mala klesnúť z 13,1 mld. USD na 12,6 mld. USD. Rozdiel v predikcii vývoja zahraničnej zadlženosti v porovnaní s PEP 2002 je predovšetkým dôsledkom upresnenia využitia privatizačných príjmov na dlhovú službu vlády. 
 
Finančná liberalizácia

45.	V rámci liberalizačného procesu bola schválená na rokovaní vlády SR dňa 10.4.2002 uznesením č. 351 novela Devízového zákona. Národná rada SR schválila novelu Devízového zákona dňa 25.6.2002 ako zákon č. 456, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 202/1995 Z.z. Devízový zákon v znení neskorších predpisov a zákony č. 372/1990 Zb. o priestupkoch a č. 229/1991 Zb. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému poľnohospodárskemu majetku. Na základe tejto novely, nadobudli dňa 1.1.2003 účinnosť ustanovenia týkajúce sa liberalizácie operácií s finančnými derivátmi a zostávajúcich obmedzení s cennými papiermi. Ustanovenia o zrušení repatriačnej povinnosti, ustanovenia týkajúce sa liberalizácie operácií s vkladovými účtami rezidentov v zahraničí a liberalizácie operácií s cudzou menou ako aj ustanovenia týkajúce sa investovania a nadobúdania nehnuteľností v zahraničí by mali nadobudnúť účinnosť 1.1.2004. Ustanovenia týkajúce sa nadobúdania vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam v SR pre spoločnosti a občanov z členských krajín EHP a OECD s výnimkou nehnuteľností, na ktoré sa vzťahuje prechodné obdobie (7-ročné prechodné obdobie na nadobúdanie poľnohospodárskej a lesnej pôdy cudzozemcami okrem samostatne hospodáriacich roľníkov, ktorí pôdu obrábali najmenej 3 roky) by mali nadobudnúť účinnosť dňom pristúpenia k EÚ, t.j. 1.5.2004.

2.5  Variantné scenáre makroekonomického vývoja
charakterizované pomocou relatívnych  diferencií medzi variantnou predikciou vybraných ekonomických indikátorov a ich predikciou  prezentovanou v strednodobom rámci

46.	Strednodobý makroekonomický rámec odráža vplyv vývoja vnútorných a vonkajších podmienok, ktorý považujeme v súčasnosti za najpravdepodobnejší. Vzhľadom na to, že pri niektorých predpokladoch vnímame istú mieru variability, považujeme za vhodné uviesť aj niektoré výsledky simulácií alternatívneho vývoja dôležitých indikátorov ekonomiky, a to najmä vplyvom odlišného vývoja výmenného kurzu, zahraničného dopytu a produktivity práce. 
47.	Pre výber uvedených troch rizikových faktorov strednodobej makroekonomickej predikcie boli smerodajné nasledujúce kritériá  (vyhodnocované s ohľadom na aktuálny  stav a dostupné informácie): 
•	Miera stability, resp. rizikovosti pôvodného predpokladu 
•	pomerne vysoká miera pravdepodobnosti naplnenia sa očakáva u  predpokladov týkajúcich  sa: 1/ hlavných zámerov vo fiškálnej oblasti, ktoré sú primárnym cieľom PEP aj vlády, a preto by nemali byť spochybňované; 2/ inflačných cieľov - najsilnejšie inflačné impulzy v SR vyplývajú z úprav regulovaných cien a nepriamych daní, ktoré možno v sledovanom horizonte považovať za dostatočne známe; z tohto dôvodu vývoj inflácie nebude predstavovať vážnejšie riziko pre predpokladaný vývoj úrokových sadzieb; 3/ vývoja cien ropy, ktorý sa v súčasnosti javí ako dostatočne stabilný; 4/ mierneho zvyšovania úrokových sadzieb v EU  a OECD, korešpondujúceho fáze oživovania globálnej ekonomiky;
•	nesplnenie predpokladu možno očakávať pri predikcii kurzu a pri predikcií rastu importu eurozóny. V rokoch 2002 a 2003 dochádza k nominálnej apreciácii (voči euro o 1,4% až 2,6%; voči USD o  6,2% až 15,5%) a rast konkurencieschopnosti a dôveryhodnosti SR vytvára predpoklady pre  apreciáciu kurzu aj v ďalších rokoch. Cesty oživovania ekonomiky eurozóny sú stále predmetom odborných diskusií a predikcie vývoja globálnej ekonomiky boli v poslednej dobe viackrát aktualizované smerom nadol. Tieto skutočnosti signalizujú možné riziko nenaplnenia predpokladu  o vývoji globálnej ekonomiky.
•	Možnosť prehľadnej špecifikácie a kvantifikácie rizika a jeho vplyvu. Predpoklad o úspešnej realizácii štrukturálnych reforiem predstavuje dosť veľké vnútorné riziko strednodobej predikcie z hľadiska priebehu ich  realizácie a miery efektívnosti (tak v smere pozitívnom ako i negatívnom), avšak variantnosť a stochastičnosť rizikových faktorov je pre tvorbu príslušných alternatívnych scenárov veľmi veľká. 
•	Príliš obozretný prístup zvolený v rámci pôvodnej predikcie.  Základný rámec je relatívne konzervatívny v  predikcii rastu produktivity práce (ročné indexy rastu neprevyšujú úroveň z roka 2002), t.j. obozretný je v odhade pozitívnych vplyvoch štrukturálnych reforiem, ako i vplyvu vstupu SR do EU a prílevu PZI na kvalitatívnu stránku ekonomiky. Ide o dôležitú otázku súvisiacu s rastom potenciálneho outputu, t.j. s odhadom produkčnej funkcie, najmä trendu produktivity faktorov.

48.	Uvedené tri rizikové faktory makroekonomického vývoja boli špecifikované a ocenené pomocou nasledujúcich troch scenárov.
Scenár 1 : Nominálne zhodnotenie koruny v roku 2004
•	Predpokladá sa  postupné medziročné zhodnocovanie  kurzu Sk v jednotlivých štvrťrokoch 2004 voči EUR aj USD oproti základnému scenáru nasledujúcim spôsobom: 2004q1  –2,6%; 2004q2 –5,1%; 2004q3 –7,6%; 2004q4 –10%. Znamená to predpoklad, že monetárna politika v roku 2004 nebude účinná v ovplyvňovaní meny podporovanej trhovými silami, avšak od roku 2005 by mala stať efektívnou pri zabraňovaní nadmernej apreciácie. 
•	Očakávaný vplyv: Nadmerná apreciácia v roku 2004 môže narušiť konkurencieschopnosť a tým redukovať rast HDP v porovnaní so základným scenárom. Silnejšia koruna však môže prostredníctvom slabších dovozných cien znížiť inflačné tlaky v ekonomike. Oba faktory by vyústili do voľnejšej monetárnej politiky a do podpory spotreby a investícií. V roku 2005 by nižšie úrokové sadzby zmierňovali apreciáciu koruny. Naviac, nižšie ceny, plynúce  z apreciácie koruny, môžu oživiť niektoré stratené schopnosti konkurencie, a tak predchádzajúci negatívny vplyv na HDP nebude permanentný.  Vplyvom nižších úrokových sadzieb  sa mierne zlepší aj pozícia verejných financií (nižšie platby za úroky). 
Scenár 2: Oproti pôvodnému predpokladu nižší dovoz eurozóny od prvého štvrťroku 2004
•	Predpokladá sa, že od 2004q1 sa bude permanentne znižovať dovoz eurozóny o 3% oproti základnému scenáru. Z toho by vyplývalo, že rast dovozu v Eurozóne by bol v roku 2004 podobný ako sa očakáva pre rok 2003 (pôvodný predpoklad bol v roku 2003 rast importu o 3,6% a v 2004 o 6%). 
•	Očakávaný vplyv:  Táto zmena  predpokladu bude mať priamy negatívny  vplyv na agregovaný dopyt, čo sa odrazí na raste HDP (napriek istej kompenzácii zo strany nižšieho dovozu) a vo vonkajšej bilancii. Keďže sa zníži zamestnanosť a ziskovosť, objaví sa aj multiplikačný efekt, ktorý bude v prvých rokoch pôsobiť ako brzda tak pre súkromnú spotrebu ako i investície.  Pokles dopytu vyústi do oslabenia inflačných tlakov.  Úroková sadzba bude reagovať na slabšie inflačné tlaky a vytláčanie v investíciách. V dlhodobejšom horizonte sa HDP bude vracať k pôvodne predikovanej úrovni. Pokles v dopyte a zlepšenie konkurencieschopnosti zníži straty pri vonkajšej bilancii. Oslabenie rastu HDP ovplyvní daňové príjmy a dočasne oslabí bilanciu rozpočtu. Avšak tento vplyv sa stratí, keď sa HDP vráti k základnej úrovni. 
Scenár 3: Oproti pôvodnému predpokladu vyšší rast produktivity práce počnúc rokom 2004.
•	Predpokladá sa, že zvyšovanie produktivity práce oproti pôvodnému scenáru o 0,5 p.b. (počnúc rokom 2004) bude prispievať každý rok 0,5 p.b. k rastu potenciálneho produktu.
•	Očakávaný vplyv: Vyšší rast produktivity práce zmierni (oproti základnej predikcii) dopytový tlak a vyústi do zníženia úrokových sadzieb. Tým sa spočiatku oslabí mena a oba tieto faktory podporia rast HDP. Hoci oslabenie koruny kompenzuje vplyv slabého tlaku dopytu na ceny, udržia sa nižšie úrokové sadzby, a to v dôsledku posunu v prispôsobovaní dopytu k zmenám na ponukovej strane. Výsledkom bude permanentný rast úrovne udržateľného HDP a následne zníženie  miery nezamestnanosti. Verejné financie získavajú z mimoriadnych ekonomických aktivít a z nižšej úrokovej sadzby. 

49.	Prehľad výsledkov jednotlivých alternatívnych scenárov:

Zmena oproti základnému scenáru v % (pokiaľ nie je uvedené inak)
	Výdavky na spotrebu	Hrubé fixné investície	HDP	Zamest-
nanosť	Miera neza-
mestna-
nosti (p.b.)	Priemer-
ný príjem	Spotrebi-
teľské ceny	Krátk. úroková miera (p.b.)	Vým. kurz Sk/EUR	Bilancia verejn. sektora (% HDP)	Bežný účet
(% HDP)	
1. scenár	
2003	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
2004	0,2	-0,4	-0,3	0,0	0,0	-0,2	-0,5	-0,4	-6,3	0,1	-0,4	
2005	0,9	-0,9	-1,7	-0,6	0,4	-2,2	-1,9	-2,6	-6,4	0,4	-1,7	
2006	1,2	1,8	-1,2	-1,0	0,7	-3,7	-3,2	-2,6	-5,0	0,2	-2,1	
2. scenár	
2003	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
2004	-0,1	-0,4	-0,3	-0,1	0,0	-0,2	0,0	-0,2	0,5	0,0	-0,1	
2005	-0,3	-0,2	-0,7	-0,4	0,3	-0,7	0,0	-0,7	1,8	-0,1	-0,4	
2006
	-0,5	0,4	-0,5	-0,4	0,3	-0,9	-0,1	-0,5	1,7	-0,2	-0,4	
3. scenár	
2003	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
2004	0,1	0,2	0,1	0,0	0,0	0,0	0,0	-0,2	0,4	0,1	0,0	
2005	0,1	0,3	0,2	0,1	0,0	0,1	0,1	-0,2	0,6	0,1	0,0	
2006	0,2	0,3	0,3	0,1	-0,1	0,0	0,1	-0,2	0,9	0,1	0,1	

     3. Verejné financie 

1.	Základný rámec pre fiškálnu politiku do roku 2006 určilo Programové vyhlásenie vlády z novembra 2002. Prioritnou úlohou vyplývajúcou z tohto vyhlásenia je splniť podmienky pre vstup do eurozóny do roku 2006, teda predovšetkým znížiť deficit verejných financií zo 7,2% HDP v roku 2002 na úroveň neprevyšujúcu 3% HDP v roku 2006. Spôsob napĺňania zámerov fiškálnej politiky je konkretizovaný v strednodobom fiškálnom rámci, ktorý vychádza z hodnotenia rozpočtových a ekonomických opatrení  a vo väzbe na štrukturálne reformy vyjadruje pôsobenie nástrojov a faktorov podporujúcich dosiahnutie fiškálneho cieľa. 

2.	Hlavným z faktorov spôsobujúcich rozdielnosti v porovnaní s PEP 2002 je úroveň deficitu verejných financií v roku 2002. V tomto volebnom roku deficit verejných financií podstatným spôsobom prekročil plánovanú úroveň. Čisté výpožičky sa v PEP 2002 očakávali na úrovni 5,4 % z HDP, realita bola takmer o dva percentuálne body vyššia a  rozpočtové hospodárenie verejnej správy skončilo so schodkom 7,2 % z HDP. Rozdielna úroveň predpokladaného a skutočného deficitu pramenila predovšetkým z použitia príjmov z privatizácie na krytie výdavkov v železničnej doprave, zdravotníctve, školstve a územných samosprávach. Prekročenie rozpočtovaného schodku spôsobilo aj výrazné poskytovanie štátnych záruk na úvery s nízkou pravdepodobnosťou návratnosti. 

3.	Významným opatrením, ktoré sa vykonalo v roku 2002,  s pozitívnym vplyvom na budúci fiškálny vývoj, bola úhrada štátneho dlhu v hodnote 59,1 mld. Sk (5,5 % z HDP) prostriedkami z privatizácie. Ďalšia časť príjmov z privatizácie v hodnote 61,7 mld. Sk (5,7 % z HDP) bola vyčlenená (na účte v centrálnej banke) na hradenie nákladov spojených so zavedením druhého piliera dôchodkovej reformy. Príjmy z predaja majetku sa použili aj na úhradu dlhu Fondu národného majetku vo výške 15,4 mld. Sk (1,4 % z HDP).

4.	Vláda krátko po nástupe do funkcie pripravila návrh rozpočtu na rok 2003, ktorého základným parametrom je pokles deficitu na 5% HDP. Opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa boli prijaté na strane príjmov i výdavkov. Posilnila sa váha nepriamych daní v rozpočtovaných príjmoch priblížením základnej a zníženej sadzby dane z pridanej hodnoty ako aj zvýšením spotrebných daní. Pre zamedzenie rýchleho rastu rozpočtových výdavkov obligatórneho charakteru boli realizované opatrenia a legislatívne úpravy v mzdovej, sociálnej a bytovej politike. Išlo napríklad o legislatívu obmedzujúcu rast mzdových výdavkov štátnej správy a  rast dávok sociálneho zabezpečenia úpravou prídavku na dieťa. Ďalšie úspory sa dosiahli znížením sociálnych dávok a sprísnením kritérií pre ich vyplácanie, sprísnením podmienok evidencie nezamestnaných na úradoch práce a znížením výšky štátnej prémie v stavebnom sporení, resp. bonifikácie úrokov pri hypotekárnych úveroch. V oblasti štátnych záruk sa prijali opatrenia, ktoré prakticky eliminujú poskytnutie nových garancií s vysokou mierou rizika. Navyše s použitím privatizačných príjmov na bežné výdavky sa nepočíta, pretože tieto príjmy sa budú používať výlučne na zníženie verejného dlhu, prípadne na financovanie reformy dôchodkového systému.   

5.	K zvýšeniu udržateľného ekonomického rastu Slovenska by mala prispieť daňová reforma, ktorá by mala dosiahnuť efektívnejší, jednoduchší a transparentnejší daňový systém. Rozhodujúce opatrenia -  zavedenie rovnej dane (jednotnej sadzby) z príjmu a jednotnej sadzby DPH -presúvajú spolu s podstatným zvýšením spotrebných daní ťažisko z priamych na nepriame dane. Vláda plánuje realizovať daňovú reformu od januára 2004, pričom však úpravy niektorých spotrebných daní budú v platnosti už od augusta 2003.  

6.	Na strane výdavkov treba spomenúť predovšetkým reformné zámery v zdravotníctve, sociálnej sfére a v školstve. V prvých dvoch oblastiach ide predovšetkým o zmenu systému spojenú so značnými úsporami, kým v školstve nie je jednoznačnou prioritou znižovanie výdavkov, ale predovšetkým zvýšenie efektívnosti a následne kvality. Vo všeobecnosti platí, že štrukturálne zmeny majú za cieľ elimináciu zneužívania systému, zavádzanie trhových mechanizmov tam kde je to prospešné. K efektívnejšiemu nakladaniu s verejnými prostriedkami prispeje aj realizácia reformy riadenia verejných financií v spolupráci so Svetovou bankou.

7.	Osobitnou otázkou je reforma dôchodkového systému, ktorá by mala zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť systému napriek negatívnemu demografickému vývoju. Významnú časť dôchodkovej reformy – zmenu prvého, PAYG piliera - schválila vláda už v júni 2003. Táto zmena bude mať zo strednodobého hľadiska pozitívny dopad na verejné financie. Konečné rozhodnutie o vytvorení druhého (povinného kapitalizačného) piliera by malo padnúť v druhom polroku tohto roka. Spustenie druhého piliera, pravdepodobne od roku 2005, by znamenalo ročné fiškálne náklady cca. na úrovni 1% z HDP. Výška týchto nákladov závisí od mnoho faktorov (výška odvodu, rozhodovanie jednotlivcov) a zatiaľ nebola premietnutá do predpokladaného vývoja deficitu verejných financií.

Daňová politika

8.	V zámeroch daňovej politiky prezentovaných v PEP pre rok 2002 nastáva v nadchádzajúcom období odklon. Úlohy deklarované v tejto oblasti významne modifikuje Programové vyhlásenie vlády SR, v ktorom sa vláda v časti „Ekonomická politika“ zaviazala pre oblasť daní z príjmov znížiť sadzby dane a analyzovať možnosti zavedenia rovnej dane. 
9.	Nadväzne na tento program vlády bola vypracovaná Koncepcia daňovej reformy v rokoch 2004 - 2006, ktorá sa bude realizovať v koordinácii s pripravovanou reformou sociálneho systému, dôchodkového zabezpečenia a zdravotníctva. Koncepcia daňovej reformy je založená na zjednodušení a sprehľadnení súčasného daňového systému resp. daňového práva a prenesení daňového zaťaženia z priamych daní na nepriame dane. Daňový systém bude založený na zdaňovaní zisku, majetku a spotreby. Navrhované zmeny sú koncipované v súlade so zásadami proporcionality, jednoduchosti a účinnosti. Z daňového práva bude odstránená časť výnimiek a oslobodení (úľavy na dani, samostatné základy dane, osobitné sadzby dane, paušálna daň). Vo veľkej miere sa vylúči duplicita zdanenia, zisk bude zdanený len raz pri prechode od tvorby dôchodkov ku spotrebe (či reinvestícii). 
10.	V oblasti zdaňovania príjmov daňová reforma zavádza rovnú daň na úrovni 19%, tým sa docieli zásada, aby všetky príjmy fyzických a právnických osôb boli zdaňované rovnako, a to jednou lineárnou percentuálnou sadzbou. Návrh nového zákona o dani z príjmov prináša zjednodušenie systému zdaňovania príjmov právnických i fyzických osôb. Ruší sa model paušálnej dane a zavádza inštitút paušálnych výdavkov. Priamo sa upravujú podmienky uznávania rezerv a opravných položiek pri stanovení daňových výdavkov, ktoré boli v súčasnosti predmetom osobitného zákona. Ruší sa daň z dividend. Zachováva sa vyberanie dane zrážkou s ohľadom na vhodnosť a administratívnu jednoduchosť. Odstránením rôznych výnimiek sa nový zákon sprehľadní, značne zjednoduší a zamedzí sa obchádzaniu zákona. V strednodobom horizonte by zavedenie rovnej dane malo pozitívne vplývať na podnikateľské prostredie, vyšší prílev zahraničných investícií a rast zamestnanosti. 
11.	U fyzických osôb sa zavedením rovnej dane odstráni progresivita zdaňovania príjmov. Nezdaniteľná časť základu dane sa zvyšuje  na 19,2-násobok životného minima, t.j. na takú úroveň, aby negatívny dopad na príjmové skupiny, ktoré doteraz platili nižšiu sadzbu dane z príjmu, bol minimálny. Zrušuje sa odpočítateľná položka na dieťa, ktorá bude nahradená novým spôsobom podpory rodín s deťmi vo forme daňového bonusu, ktorý bude zabezpečovať jej spravodlivejšiu distribúciu v prospech rodín s deťmi s nižšími príjmami. V nadväznosti na dôchodkovú reformu budú príspevky do I. a II. povinného piliera položkami znižujúcimi základ dane.  
12.	V oblasti nepriamych daní sa daňová reforma sústreďuje na posilnenie váhy týchto daní na príjmoch štátneho rozpočtu. Pri dani z pridanej hodnoty sa plánuje zrušiť zníženú sadzbu dane a zaviesť jednotnú sadzbu 19% s účinnosťou od 1.1.2004. S účinnosťou od 1.5.2004 sa zníži povinnosť hranice registrácie (podľa obratu) pre platiteľov dane z pridanej hodnoty z dnešných 3 mil. Sk na 1,5 mil. Sk.
13.	Do legislatívneho procesu boli zaradené aj vládne návrhy novely zákonov o spotrebnej dani z minerálnych olejov, z tabaku a  tabakových výrokov a z piva s účinnosťou od 1.8.2003. Novely sú založené na zvýšení sadzieb spotrebnej dane pri uvedených skupinách výrobkov. Schválenie novely zákona o spotrebnej dani z tabaku a tabakových výrobkov znamená predstih v porovnaní s predpokladaným zvyšovaním daňového zaťaženia cigariet po vstupe do EÚ na základe schváleného prechodného obdobia. V prípravnom procese sú aj nové zákony o spotrebných daniach. Nový zákon o spotrebnej dani z liehu sprísni kritéria pre výrobcov liehu, zavedú sa daňové sklady,  čím sa zabráni daňovým únikom a zvýši sa výber spotrebných daní.
14.	V reformných zámeroch sa uvažuje o zrušení dane z prevodu a prechodu nehnuteľností, dane z darovania a dane z dedičstva. Daň z darovania bude nahradená neuznaním daru ako daňového výdavku na zníženie základu dane z príjmov. Týmto spôsobom sa zabráni viacnásobnému zdaňovaniu nehnuteľného majetku nadobudnutého zo zdanených príjmov. Cieľom nového zákona o dani z nehnuteľností je vytvorenie právneho základu pre transparentné zdanenie nehnuteľností na hodnotovom princípe. Zavedenie takéhoto systému sa plánuje od roku 2005. V rámci Koncepcie daňovej reformy sú navrhnuté aj krátkodobé opatrenia v oblasti dane z nehnuteľností s účinnosťou od 1.1.2004, ktoré sú zamerané na zmeny koeficientov platných pre jednotlivé mestá, ktorými sa násobí sadzba dane. Ďalším reformným zámerom je obmedzenie zdaňovania motorových vozidiel len na úžitkové vozidlá, nebudú sa zdaňovať osobné automobily a autobusy. Táto zmena sa plánuje s účinnosťou od 1.1.2004.
15.	Plynulá adaptácia daňového systému na podmienky daňového systému EÚ je úzko previazaná s úspešným zvládnutím procesu reformy daňovej a colnej správy. Medzi najdôležitejšie aktivity, ktoré sú k 1.5.2004 nevyhnutné pre zabezpečenie plynulého prechodu do podmienok EÚ vo sfére pôsobenia daňovej správy patrí:

-	príprava a realizácia projektu CLO (Central Liaison Office);
-	vybudovanie informačného systému VIES a komunikačného prepojenia do spoločnej   komunikačnej siete EÚ CCN/CSI; 
-	príprava a realizácia projektov e-DP (Vstup daňových priznaní cez internet) a e-TAX (Elektronické daňovníctvo a elektronická komunikácia s daňovými subjektami).
16.	V procese zefektívňovania colnej správy  boli v hodnotenom období vykonané tieto najdôležitejšie opatrenia:
-	prevzatie správy spotrebnej dane z minerálnych olejov v roku 2002;
-	zriadenie colného kriminálneho útvaru k januáru 2003; tento špecializovaný útvar pôsobí v oblasti ochrany vnútorného trhu a plní úlohy súvisiace s nezákonným dovozom, vývozom a tranzitom tovaru.
17.	Vzhľadom na to, že vstupom SR do EÚ prejde na colnú správu aj správa ostatných spotrebných daní (z tabaku a tabakových výrobkov, piva, vína a liehu), bude ešte potrebné v tejto oblasti legislatívne doriešiť proces registrácie daňových subjektov v zmysle štandardov EÚ tak, aby sa registrácie mohli uskutočniť ešte pred vstupom SR do EÚ. Proces prechodu správy spotrebných daní však bude organizačne, personálne a technicky ukončený až po vstupe do EÚ, počíta sa pri tom aj s využitím personálnych kapacít, ktoré sa uvoľnia pri organizačných zmenách colnej správy.
Cieľom zásadných organizačných zmien, ktoré sa v súčasnej dobe realizujú v colnej správe, je zrušenie pobočiek colných úradov na vnútorných hraniciach SR a posilnenie hraničného vybavovania tovarov a cestujúcich na východnom úseku štátnej hranice s Ukrajinou, na medzinárodných letiskách a v prístavoch. Zníži sa aj počet vnútrozemských pobočiek colných úradov približne na polovicu. Po ustálení tovarových tokov vo vzťahu k tretím krajinám bude ich zaťaženie prehodnotené a v prípade potreby budú vykonané ďalšie organizačné zmeny.

Vzťah SR k rozpočtu ES

18.	Významnou skutočnosťou, ktorá zasiahne do vývoja verejných financií a ovplyvní strednodobý fiškálny rámec je vstup SR do EÚ, ktorý by sa mal uskutočniť 1. mája 2004. Finančný vzťah voči rozpočtu ES a účasť štátneho rozpočtu na spolufinancovaní projektov financovaných z fondov EÚ ovplyvní vývoj verejných príjmov i výdavkov.  Skutočný dopad na vývoj verejných financií bude v značnej miere závisieť od absorbčnej kapacity, teda od schopnosti Slovenska využiť v čo najvyššej miere možnosti čerpania fondov EÚ. Zásadnú úlohu zohraje aj efektívnosť čerpania fondov, teda to, či zdroje z fondov EÚ budú využité spôsobom, ktorý v dostatočnej miere prispeje k ekonomickému rozvoju Slovenska.   

19.	Pozitívne saldo finančných tokov medzi Slovenskom a Európskou úniou by sa malo pohybovať v rokoch 2004 až 2006 na úrovni 1,3% HDP ročne. V porovnaní s rokom 2003, kedy SR bola oprávnená čerpať príjmy len z predvstupovej pomoci, tak dôjde k zlepšeniu čistej finančnej pozície v priemere o 1,0% HDP ročne. Slovenská republika získa po vstupe do EÚ prístup k dodatočným zdrojom, ktoré budú z veľkej časti smerovať do súkromného sektora a na verejné investície. Umožnia tak vláde financovať programy, ktoré by inak nedokázala zabezpečiť z prostriedkov štátneho rozpočtu. Ide predovšetkým o projekty podporujúce regionálny rozvoj a zrýchľujúce ekonomický rast. Povstupovú pozíciu Slovenskej republiky charakterizuje nasledujúca tabuľka.

Pozícia Slovenskej republiky po vstupe do EÚ	
(v mil. Sk)	
	2004	2005	2006	
Celkové príjmy z ES	27 549	32 962	35 655	
  podiel na HDP	2,1%	2,4%	2,4%	
				
Príspevky do rozpočtu ES	10 165	15 465	16 000	
  podiel na HDP	0,8%	1,1%	1,1%	
				
Čistá pozícia SR po vstupe do EÚ	17 384	17 497	19 655	
  podiel na HDP	1,3%	1,3%	1,3%	

20.	Príjmami SR po vstupe do EÚ budú finančné prostriedky z dobiehajúcej predvstupovej pomoci, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD a povstupové príjmy, ktorými budú príjmy zo štrukturálnych operácií, príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF), špeciálna kompenzácia a príjmy z vnútorných politík.

21.	V súčasnosti platný systém vlastných zdrojov ES (odvody do všeobecného rozpočtu ES) pozostáva z tradičných vlastných zdrojov (clo, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru), zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty, zdroja založeného na hrubom národnom produkte a korekcie Veľkej Británie. Odvody do rozpočtu ES predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejaví znížením jeho príjmov (časť z výnosu z cla) alebo zvýšením výdavkov. 

22.	Hoci Slovenská republika ako celok v nadchádzajúcich rokoch zavŕšením prístupového procesu do EÚ získa, z užšieho pohľadu verejných financií bude čistá rozpočtová pozícia Slovenska po vstupe do EÚ deficitná. Je to spôsobené najmä rôznym charakterom príjmov plynúcich z ES a rozdielnym systémom ich vyplácania konečným príjemcom. Kým niektoré z finančných tokov medzi Slovenskou republikou a ES sú zahrnuté do štátneho rozpočtu, iné sa nestávajú jeho súčasťou. 

23.	Po dni vstupu do ES bude dobiehať pomoc z predvstupových fondov čerpaním zo záväzkov schválených pred vstupom do ES. Príjmy z predvstupových fondov nevstupujú do príjmov ani výdavkov štátneho rozpočtu, ale sú smerované priamo ku konečným príjemcom zo súkromného a verejného sektora. Obdobný princíp sa vzťahuje aj na vnútorné politiky ES, ktoré sú projektovo orientované (vnútorné opatrenia, budovanie inštitúcií, budovanie Schengenských hraníc, odstavenie bloku VI atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice) a budú mať charakter grantov. Tým dochádza k rozdielu medzi príjmami z ES v celkovej bilancii SR a v bilancii štátneho rozpočtu. Keďže objemovo najväčšou položkou je predvstupovú pomoc, tento rozdiel sa bude postupne znižovať.

24.	Štrukturálne operácie budú príjmom štátneho rozpočtu a súčasne zvýšia jeho výdavky. Aj keď tieto finančné toky budú zahrnuté do rozpočtovej bilancie, na výške schodku sa neprejavia. Rozpočtom len pretečú ku konečným príjemcom. Finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu sú zamerané na podporu rozvojových aktivít a sú orientované na konkrétne projekty. Podliehajú princípu doplnkovosti, ktorý neumožňuje nimi nahradiť výdavky realizované zo štátneho rozpočtu do obdobia vstupu krajiny do EÚ. Z tohto dôvodu nemožno počítať s výraznou substitúciou tradičných výdavkových titulov rozpočtu týmito zdrojmi z ES. 

25.	Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF budú príjmom aj výdavkom štátneho rozpočtu, z časti sa však nimi nahradia domáce výdavky v poľnohospodárstve. Nevzťahuje sa na ne princíp doplnkovosti. Majú predovšetkým charakter dotácií do poľnohospodárstva. Špeciálna kompenzačná platba slúži na vyrovnanie rozpočtového napätia po vstupe nových členských krajín do EÚ. Nie je účelovo viazaná a môže byť v plnej miere použitá na nahradenie akýchkoľvek výdavkov štátneho rozpočtu.

26.	Projekty v rámci predvstupovej pomoci a povstupových príjmov z ES  (rozvoj vidieka na účely záručnej sekcie EAGGF, štrukturálne fondy, Kohézny fond, vnútorné politiky ES, Výskumný fond pre uhlie a oceľ a Finančný nástroj EEA) budú okrem príjmov z ES financované aj zo zdrojov verejného rozpočtu SR a konečného príjemcu. K priamym platbám z ES pre poľnohospodárov bude navyše poskytovaný doplatok zo štátneho rozpočtu. Keďže priame platby sú krajine z ES vyplácané s ročným oneskorením, v roku 2004 bude potrebné preklenutie časového nesúladu z hotovostných zdrojov rozpočtu SR.

27.	Na čistú rozpočtovú pozíciu SR teda vplýva výška príspevkov krajiny do rozpočtu ES, výška kompenzačnej platby z ES a úspory z titulu nahradenia domácich výdavkov v poľnohospodárstve zdrojmi EÚ. V roku 2004 za zvýši deficit verejných financií z titulu vstupu do EÚ o 0,1% HDP a v rokoch 2005 a 2006 až o 0,7% HDP.

Rozpočtové dopady vstupu do EÚ	
(v mil. Sk)	
	2004	2005	2006	
Záručná sekcia EAGGF	5 815	11 318	12 713	
Štrukturálne operácie	5 480	11 542	14 023	
Špeciálna kompenzácia	2 940	533	533	
Pohľadávka na priame platby z ES	3 394	856	806	
Celkové príjmy spojené zo vstupom do EÚ	17 629	24 249	28 075	
  podiel na HDP	1,4%	1,7%	1,9%	
				
Príspevky do rozpočtu ES	10 165	15 465	16 000	
Použitie príjmov zo štrukturálnych operácií	5 480	11 542	14 023	
Použitie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF	5 815	7 924	8 463	
Použitie priamych platieb z ES	3 394	4 250	5 056	
Úspora v domácich výdavkoch na poľnohospodárstvo	-5 544	-5 613	-5 626	
Celkové výdavky spojené zo vstupom do EÚ	19 310	33 568	37 916	
  podiel na HDP	1,5%	2,4%	2,5%	
				
Čistá rozpočtová pozícia SR po vstupe do EÚ	-1 681	-9 319	-9 841	
  podiel na HDP	-0,1%	-0,7%	-0,7%	

28.	Osobitnou kategóriou výdavkov štátneho rozpočtu súvisiacich so vstupom do EÚ sú výdavky určené na spolufinancovanie. Spolufinancovanie pred- aj povstupovej pomoci sa zabezpečuje zo zdrojov štátneho rozpočtu a konečného príjemcu. Spolufinancovanie predvstupovej pomoci bolo zabezpečené aj v predchádzajúcom období a v rokoch 2004-6 bude iba dobiehať. V roku 2004 bude predstavovať 0,3% HDP a v rokoch 2005 a 2006 už len 0,1% HDP. Spolufinancovanie povstupových prostriedkov ES sa bude zabezpečovať v rámci limitov príslušných kapitol, a to presunom časti výdavkov určených na financovanie domácich programov rovnakého a/alebo podobného zamerania, aké majú spolufinancované programy ES. Slovenská vláda tak získa dodatočné zdroje na verejné investície, ktoré by inak nemohla vzhľadom na rozpočtové obmedzenia realizovať. 

29.	S ohľadom na pravidlá čerpania niektorých zdrojov ES bude aj pri spolufinancovaní potrebné zachovávať princíp doplnkovosti, čím bude dochádzať k  nahrádzaniu tradičných domácich výdavkov štátneho rozpočtu dodatočnými výdavkami k zdrojom ES smerujúcim do rovnakých a/alebo podobných oblastí, podporovaných politikami Európskej únie. Bude sa tak diať v rozsahu približne 0,5% HDP ročne. Ak by spolufinancovanie nebolo zabezpečené týmto spôsobom, a vláda by musela vyčleniť zdroje nad rámec doterajších výdavkov kapitol, čistá rozpočtová pozícia SR by sa výrazne zhoršila o 0,6% HDP v roku 2004, o 0,5% HDP v roku 2005 a o 0,4% HDP v roku 2006.

30.	Osobitný prístup bol zvolený v prípade poľnohospodárstva, ktoré bude mať po vstupe Slovenska do EÚ výrazný podiel na príjmoch z rozpočtu ES. Napriek podstatnému zvýšeniu zdrojov plynúcich do poľnohospodárskeho sektora z 0,9% HDP v roku 2003 na 1,1% HDP v roku 2004 a 1,3% HDP v rokoch 2005 a 2006 je možné v poľnohospodárstve dosiahnuť úsporu prostriedkov štátneho rozpočtu na úrovni 0,4% HDP ročne. V kapitole sa pritom počíta s doplatkom k priamym platbám pre poľnohospodárov do výšky 40/45/50% priemeru EÚ v rokoch 2004-6 a zároveň s presunom 20% prostriedkov určených na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF (vrátane spolufinancovania) na priame platby. Obe tieto opatrenia zvýšia medziročne (2004/2003) dotácie do poľnohospodárstva z titulu vstupu do EU o viac ako 60%. Spolufinancovanie k prostriedkom ES z usmerňovacej sekcie EAGGF je zabezpečené nad rámec rozpočtu kapitoly, a rovnako je poľnohospodárstvu priznaná vyrovnávacia platba slúžiaca na zachovanie princípu doplnkovosti. 

31.	V závislosti od výšky doplatkov k priamym platbám sa bude meniť nielen objem zdrojov v sektore poľnohospodárstva, ale aj čistá rozpočtová pozícia Slovenskej republiky po vstupe do EÚ. Maximálne možné doplatky na úrovni 55/60/65% priemeru EÚ by zvýšili zdroje v poľnohospodárstve o 0,2% HDP v roku 2004 a 0,1% HDP v rokoch 2005 a 2006, no rovnakým podielom by prispeli k zhoršeniu čistej rozpočtovej pozície SR. Ak by navyše nedošlo k zamýšľanému presunu 20% zdrojov určených na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF na financovanie priamych platieb, ale tieto by sa v plnej miere dorovnávali zo štátneho rozpočtu, predstavovalo by to dodatočný negatívny dopad na čistú rozpočtovú pozíciu na úrovni 0,1% HDP ročne.

32.	Aj keď vstup do Európskej únie bude z rozpočtového hľadiska vytvárať napätie vo verejných financiách, pozitívne efekty spojené s využitím prostriedkov ES v hospodárstve budú prevažovať. Zdroje plynúce Slovenskej republike z EÚ budú mať priamy vplyv na hospodársky rast a vytváranie základne pre jeho ďalšiu akceleráciu. Rýchlejší ekonomický rast krajiny v konečnom dôsledku napomôže aj k znižovaniu rozpočtového napätia a ku konsolidácií verejných financií. Je preto nevyhnutné správne riadiť toky finančných prostriedkov z ES a prioritne ich smerovať do oblastí s najvyšším rastovým potenciálom v stredno- a dlhodobom horizonte.

3.1. Strednodobý fiškálny rámec 

33.	Makroekonomickou základňou pre strednodobý fiškálny rámec  je prognóza (obsiahnutá v časti 2.), ktorá predpokladá zvyšovanie rastu výkonnosti ekonomiky, po roku 2004 znižovanie inflácie, postupný pokles miery nezamestnanosti a znižovanie deficitu bežného účtu platobnej bilancie. K zvýšeniu rastového potenciálu ponukovej strany by mala v strednodobom horizonte prispieť aj daňová reforma, ktorá môže zvýšiť objem kapitálu v ekonomike a následne pozitívne vplývať na produktivitu práce.
 
34.	Fiškálny rámec je vypracovaný podľa metodológie ESA 95. Opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú stanovené cielene tak, aby sa zabezpečila strednodobá udržateľnosť verejných financií. Pri naplnení makroekonomického rámca sa predpokladá postupná stabilizácia dlhového pomeru k HDP a dosiahnutie deficitu  verejnej správy neprekračujúceho 3 % z HDP v roku 2006. Strednodobé fiškálne ciele sú dosiahnuteľné realizáciou konkrétnych reformných opatrení vo väčšine zložiek verejných financií, a to na ich príjmovej, ako i výdavkovej strane.  

Celková fiškálna pozícia

35.	Vychádzajúc z vyššie uvedených ekonomických podmienok, z navrhovaných reforiem a  po premietnutí vplyvu finančného vzťahu k rozpočtu ES, vláda predpokladá nasledovný vývoj základných fiškálnych parametrov: 

Vývoj deficitu verejnej správy: 

V percentách  z HDP 	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Príjmy 	41,8	39,7	38,9	38,6	38,3	
Výdavky 	49,0	44,7	42,9	42,0	41,2	
Čisté výpožičky/pôžičky	-7,2	-5,0	-3,9	-3,4	-2,9	

  Vývoj deficitu podľa  subsektorov:

 V percentách  z HDP 	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Centrálna správa 	-7,5	-5,2	-4,1	-3,9	-3,6	
Územné samosprávy 	0	0,0	-0,1	-0,1	-0,1	
Fondy sociálneho zabezpečenia 	0,3	0,2	0,3	0,6	0,7	

36.	V rokoch 2003 – 2006 sa predpokladá postupné znižovanie deficitu centrálnej vlády. Na jeho poklese sa bude podieľať znižovanie deficitu štátneho rozpočtu. Hospodárenie privatizačných fondov (Fondu národného majetku a Slovenského pozemkového fondu) sa predpokladá vyrovnané a štátne fondy (Štátny fond rozvoja bývania a Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení) budú hospodáriť s prebytkami. Na základe predikcie hospodárenia obcí a VÚC, ktorá  sa opiera o účinnosť opatrení obmedzujúcich ich zadlženosť, sa v strednodobom horizonte predpokladá iba mierne deficitné hospodárenie územných samospráv.  

37.	 Vláda predpokladá, že v dôsledku reformy sociálneho poistenia sa bude mierne zvyšovať prebytok v Sociálnej poisťovni, pričom hospodárenie v jej jednotlivých fondoch bude rozdielne. 

  V percentách z HDP	2002	2003	2004	2005	2006	
 Príjmy 	8,6	8,6	8,4	8,7	9,0	
 Výdavky	8,5	8,3	8,1	8,1	8,3	
 Saldo 	0,1	0,3	0,3	0,6	0,7	

38.	Hospodárenie zdravotných poisťovní sa od roku 2004 predpokladá vyrovnané, čo vychádza z princípu, že výdavky zdravotných poisťovní sa budú vyvíjať do úrovne vytvorených zdrojov. 

39.	V súvislosti s vytvorením druhého piliera dôchodkového systému môže byť deficit verejnej správy vyšší. Spôsobí to presmerovanie časti poistného na osobné dôchodkové účty v systéme starobného dôchodkového sporenia (podrobnejšie opísané v časti 4. Štrukturálne reformy).  Vzhľadom na to, že o formách a postupe reformy bude rozhodovať vláda a parlament v II. polroku 2003, nie je v strednodobom fiškálnom rámci premietnutá výška deficitu. Vplyv dôchodkovej reformy na deficit pritom môže od roku 2005 dosiahnuť až 1 % z HDP. 

40.	Aktualizácia fiškálneho vývoja znamená modifikáciu predpokladaného vývoja deficitu v porovnaní s predvstupovým programom z minulého roku. Hlavný rozdiel oproti predchádzajúcemu PEP je vo výraznom zvýšení deficitu v roku 2002.

Porovnanie s Predvstupovým ekonomickým programom z roku 2002: 

Čisté výpožičky/pôžičky 
v percentách  z HDP 	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
 Predchádzajúci program 	-5,3	-4,1	-3,1	-2,6	x	
 Súčasný program 	-7,2	-5,0	-3,9	-3,4	-2,9

Príjmy

41.	Celkové príjmy verejných financií v pomere k HDP by mali do roku 2006 klesnúť v porovnaní s rokom 2002 o 3,5 percentuálneho bodu. Daňové príjmy poklesnú o 1,1 bodu, príjmy z odvodov o 1,1 bod  a iné príjmy verejných financií sa znížia o 1,4 percentuálneho bodu (rozdiely vznikajú zo zaokrúhlovania).  

Podiel na HDP v %	2002	2003	2004	2005	2006	
Celkové príjmy 	41,8	39,7	38,9	38,6	38,3	
A. Daňové príjmy (daňová kvóta I.)	18,9	18,8	18,3	17,8	17,8	
 z toho: podiel priamych daní1)	7,5	7,3	5,3	5,4	5,5	
              podiel nepriamych daní 2)	11,4	11,4	12,9	12,4	12,3	
B. Príspevky na sociálne zabezpečenie	14,8	14,7	13,2	13,6	13,8	
 z toho: Sociálna poisťovňa	8,6	8,6	8,4	8,7	9,0	
             NÚP   	1,0	0,9	-	-	-	
             zdravotné poisťovne	5,3	5,2	4,9	4,9	4,8	
Daňová kvóta II. (A+B)	33,6	33,5	31,5	31,4	31,5	
C. Iné príjmy 	8,2	6,2	7,4	7,1	6,8	

1) Dane z príjmov + Dane z majetku
2) Domáce dane  na tovary a služby + Dane z medzinárodného obchodu a transakcií
*Predpoklad za rok 2003 je založený na odhade daňových príjmoch so zohľadnením rizík (približne 0,8 % z HDP), ktoré sú v súčasnej dobe známe a nepredstavujú jednorázový efekt.

42.	Daňová kvóta I. po výraznejšom poklese v roku 2004 bude v ďalších dvoch rokoch vykazovať len veľmi mierny pokles. Výrazný pokles daňových príjmov v roku 2004 sa očakáva v skupine priamych daní predovšetkým po nadobudnutí účinnosti nového zákona o daniach z príjmov, ktorý ustanovuje v tejto skupine daní inštitút rovnej dane s jednotnou sadzbou 19 %, ako to už bolo uvedené vyššie. Zvýšené príjmy v oblasti nepriamych daní prinesie zjednotenie sadzieb dane z pridanej hodnoty na úrovni 19%, ako i zvýšenie sadzieb spotrebných daní. V porovnaní so strednodobým rámcom z roku 2002 vývoj podielu priamych a nepriamych daní na celkových daňových príjmoch prezentuje výraznejší substitučný efekt.

43.	Zásadný vplyv na vývoj daňovej kvóty II. bude mať nový zákon o sociálnom poistení, ktorý vláda schválila v júni 2003, a ktorý by mal platiť od 1. januára 2004.  Týmto zákonom sa znížia odvody na sociálne poistenie o 3,25 percentuálneho bodu,  zo 36,8% na 33,55%. Zároveň príde aj k zmenám vymeriavacieho základu, ktorý sa vo väčšine prípadov zvýši. Odvodová sadzba na nemocenské poistenie sa zníži zo 4,8% na 2,8% (umožní to prechod povinností na zamestnávateľa platiť náhradu príjmu v prvých desiatich dňoch práceneschopnosti a ďalšie zmeny zvyšujúce efektívnosť systému), pričom maximálny vymeriavací základ sa zníži na 1,5 násobok priemernej mzdy v hospodárstve (približne 20.000 Sk, oproti doterajším 32.000 Sk). Sadzba na dôchodkové poistenie sa zníži z 28% na 26%, pričom zároveň dôjde k nárastu maximálneho vymeriavacieho základu na trojnásobok priemernej mzdy (viac ako 40.000 Sk, oproti doterajším 32.000 Sk). V prípade poistenia v nezamestnanosti sa odvodová sadzba zníži na 2,0% z doterajších 4%, pričom pre maximálny vymeriavací základ platí to, čo v prípade dôchodkového poistenia. Novým zákonom sa ustanoví aj nový fond – rezervný fond so sadzbou 2,5%.  

44.	Pri zdravotnom poistení sa predpokladá ponechanie súčasnej sadzby odvodov (14%) a zvýšenie maximálneho vymeriavacieho základu na trojnásobok priemernej mzdy (zo súčasných 32 000 Sk na viac ako 40 000).      

45.	Celková daňová kvóta II., ktorá zahŕňa daňové príjmy a príspevky na sociálne a zdravotné poistenie poklesne medzi rokmi 2002 a 2006 o viac ako dva percentuálne body. 

46.	Iné príjmy predstavujú  najmä nedaňové príjmy, granty a transfery. U nedaňových príjmov sa v rokoch 2004 – 2006  predpokladá mierny medziročný rast. Vzhľadom na to, že ide o rôznorodý charakter jednotlivých druhov nedaňových príjmov (napríklad administratívne a iné poplatky, úhrady za vydobyté nerasty, nájomné z prenajatých pozemkov, bytov, úhrady za využívanie prírodných liečivých zdrojov) ich predikcia nezohľadňuje priamu závislosť od vývoja základných makroekonomických ukazovateľov. Výška poplatkov bude závisieť od jednotlivých aktov konania. Výška dividend z podnikov, v ktorých má štát majetkovú účasť sa predpokladá v roku 2004 vyššia ako v roku 2003 a v ďalších rokoch sa predpokladá opätovný mierny nárast (bude závisieť predovšetkým od vývoja zisku v SPP, a.s). Na rozdiel od roku 2002 sa nepočíta s príjmami z deblokácií ani s významnejšími príjmami za predaj telekomunikačných licencií. Medziročnú zmenu úrovne iných príjmov ovplyvňujú do značnej miery granty a transfery. V rokoch 2004 – 2006 sa granty zvýšia v dôsledku príjmov zo všeobecného rozpočtu ES. Vyššia úroveň týchto príjmov v roku 2002 súvisí s použitím prostriedkov z privatizácie a s príjmami z deblokácií, ktoré sa v ďalších rokoch nepredpokladajú. Medziročné zmeny v úrovni transferov vyplývajú aj z prerozdeľovacích vzťahov medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami územných samospráv v súvislosti s prechodom kompetencií zo štátnej správy na obce a vyššie územné celky a ich finančným zabezpečením. Ostatné príjmy predstavujú najmä pohľadávky, u ktorých sa nedá počítať s jasnou väzbou na ekonomický vývoj.

v percentách z HDP 	2002	2003	2004	2005	2006	
Iné príjmy spolu 	8,2	6,2	7,4	7,1	6,8	
nedaňové príjmy 	3,8	2,6	2,5	2,6	2,3	
    z toho: dividendy	0,2	0,3	0,6	0,9	0,6	
kapitálové príjmy 	0,4	0,3	0,3	0,3	0,2	
granty a transfery 	5,4	3,0	3,4	4,1	3,9	
ostatné 	-1,4	0,3	1,1	0,2	0,3	

Výdavky

47.	Strednodobý fiškálny rámec predpokladá v rokoch 2003 – 2006 výrazný pokles podielu verejných výdavkov na HDP. Odhad vývoja príjmov pri dodržaní cielenej úrovne deficitu predurčuje zníženie podielu celkových výdavkov verejnej správy do roku 2006 o 7,8 percentuálneho bodu oproti roku 2002. Takto výrazné úspory vláda predpokladá dosiahnuť tromi základnými spôsobmi. Prvý je daný reformami v najvýznamenjších výdavkových kapitolách, najmä v sociálnej sfére a zdravotníctve, ale aj úsporným režimom v mzdovej politike a tiež pri financovaní bežných prevádzkových nákladov verejných inštitúcií. Druhý okruh vyplýva z eliminácie niektorých nesystémových výdavkových titulov, ktoré vláda realizovala vo volebnom roku 2002 (ide najmä o využitie privatizačných príjmov a poskytnutie veľkého objemu štátnych záruk), a tiež z výrazného poklesu úrokových nákladov štátneho rozpočtu vyplývajúceho z poklesu úrokových sadzieb. Tretím predpokladom je udržanie relatívne vysokého ekonomického rastu. 

48.	 Zámerom výdavkovej politiky je, aby sa obmedzil rast najmä výdavkov na konečnú spotrebu vlády znižovaním rozsahu verejných služieb financovaných štátom a zvýšením efektívnosti využívania verejných zdrojov. Tento zámer vyžaduje realizáciu reformných opatrení najmä v tých oblastiach verejnej spotreby, ktoré sú v najväčšej miere financované z verejných zdrojov ako aj  realizáciu reštriktívnych opatrení.   

Reformy v kľúčových oblastiach

49.	Významnú úlohu pri znižovaní deficitu verejných financií zohrá sociálny systém, zahrňujúci dávky sociálneho zabezpečenia a štátne sociálne dávky.  Táto časť verejných financií bola a stále ešte je neefektívna, čo nielen zvyšuje výdavky verejných financií, ale i znižuje motiváciu občanov k hľadaniu práce. K niektorým reštrikčným opatreniam pristúpila vláda už v rozpočte na rok 2003 a s účinnosťou od januára 2004 by sa mali   realizovať systémové zmeny v sociálnej oblasti. Reformou sociálneho systému, ale i z dôvodu rastu zamestnanosti, dôjde medzi rokmi 2002 a 2006 k zníženiu výdavkov verejných financií o  0,6% z HDP. Už medzi rokmi 2002 a 2004 narástli tieto výdavky v nominálnom vyjadrení z 33,1 mld. Sk na 34,6 mld. Sk, čo predstavuje pokles podielu na HDP o 0,4%. 

50.	Zefektívnením nástrojov aktívnej politiky trhu práce a využitím zdrojov európskych fondov sa znížia verejné výdavky v tejto oblasti o 0,2% HDP. Kým v roku 2002 bolo na aktívnu politiku trhu práce využitých 3,5 mld. Sk (výška bola ovplyvnená aj koncom politického cyklu), v roku 2004 to budú 2 mld. Sk a podobná úroveň sa predpokladá aj pre nasledujúce roky. 

51.	V roku 2002 boli príjmy systému zdravotnej starostlivosti o 0,8% HDP nižšie ako výdavky, zadlženosť systému sa zvýšila približne o 9 mld. Sk. Základným cieľom reformy zdravotníctva je finančná stabilizácia systému už v roku 2004, kedy by mal prestať mnohoročný proces zadlžovania a malo by sa dosiahnuť vyrovnané hospodárenie. Prvým výrazným krokom bolo zavedenie poplatkov za návštevu ambulancie, vystavenie receptu alebo za pobyt v nemocnici od júna 2003, čím sa nielen zvýšia príjmy zdravotníctva, ale zároveň sa obmedzí zneužívanie systému. Najdôležitejším krokom však bude zoštíhlenie rozsahu bezplatných zdravotných služieb, ktoré vláda plánuje od januára 2004. Výrazné úspory sa predpokladajú aj racionalizáciou počtu nemocníc a znížením prezamestnanosti v rezorte. Opatrenia v zdravotníctve by mali medzi rokmi 2002 a 2006 priniesť verejným financiám  úsporu približne na úrovni 0,9 % z HDP.

52.	Výdavky na školstvo nie sú v porovnaní s ďalšími krajinami v regióne vysoké. Úspory, ktoré vláda predpokladá dosiahnuť v tejto sfére predovšetkým znížením počtu školských zariadení a zamestnancov (tie totiž v poslednom desaťročí vôbec nereagovali na klesajúci počet žiakov v základných a stredných školách), vláda plánuje vo veľkej časti využiť na podporu kvality vyučovacieho procesu a rozšírenie vysokoškolského vzdelávania a vedy. Vzhľadom na predpokladaný vysoký rast nominálneho HDP sa očakáva pokles podielu výdavkov na HDP o 0,3%.      

53.	V oblasti podpory bytovej výstavby vláda predpokladá udržiavať nominálne výdavky na úrovni roku 2002, kedy do tejto oblasti smerovalo 7,4 mld. Sk. Umožniť by to mal očakávaný pokles úrokových sadzieb, ktorý zníži náklady na podporu stavebného sporenia a hypotekárnych úverov, ale i zefektívnenie celého systému. V pomere k HDP je tak možné očakávať úsporu 0,2%. 

54.	Výdavky na mzdy, tovary a služby v ostatných oblastiach by sa mali valorizovať nižším tempom ako nominálny rast HDP z čoho sa predpokladajú úspory vo výške 0,5% z HDP.

Sociálne poistenie

55.	Reformou systému sociálneho poistenia bude možné do roku 2006 znížiť podiel výdavkov Sociálnej poisťovne (ktorá bude od roku 2004 realizovať namiesto Národného úradu práce aj poistenie v nezamestnanosti) o 0,7% HDP. Vláda predpokladá, že tieto výdavky poklesnú z 9% HDP v roku 2002 na 8,3% v roku 2006.   

  V percentách z HDP	2002	2003	2004	2005	2006	
 Fond dôchodkového poistenia 	7,4	7,2	7,1	7,1	7,2	
 Fond nemocenského poistenia 	0,8	0,9	0,5	0,5	0,5	
 Fond  úrazového poistenia	0,0	0,0	0,0	0,1	0,1	
 Fond poistenia v nezamestnanosti */	0,5	0,5	0,2	0,2	0,2	
Ostatné	0,3	0,2	0,3	0,3	0,3	
 Spolu	9,0	8,8	8,1	8,1	8,3	

       */ Výdavky na poistenie v nezamestnanosti sú bez výdavkov na aktívnu politiku trhu práce

56.	Zásadný dopad na objem vyplácaných dôchodkov bude mať nový zákon o sociálnom poistení, ktorý prináša viaceré podstatné zmeny. Ide najmä o nový automatický valorizačný mechanizmus, podľa ktorého sa percentuálne zvýšenie dôchodku určí ako súčet polovice percentuálneho rastu spotrebiteľských cien a polovice percentuálneho medziročného rastu priemernej mzdy dosiahnutých v predchádzajúcom roku. Druhou významnou zmenou je postupné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku a ďalšou je výrazné posilnenie väzby medzi odvodmi a vyplácanými dôchodkami (bližšie v časti 4). V oblasti invalidných dôchodkov sa sprísnia kritériá na ich poberanie s cieľom obmedziť zneužívanie tohto systému. Celkovo by malo prísť k zníženiu podielu výdavkov dôchodkového fondu o 0,2% HDP, zo 7,4% v roku 2002 na predpokladaných 7,2 % z HDP v roku 2006.

57.	Nový zákon o sociálnom poistení prináša zásadnú zmenu nemocenského systému. Zamestnávateľ bude povinný poskytovať zamestnancovi náhradu príjmu počas prvých desiatich dní dočasnej práceneschopnosti. Dávky v nasledujúcich dňoch budú odzrkadľovať príspevky odvádzané do nemocenského fondu, čím sa podstatne obmedzí zneužívanie systému skupinami s nižšími príjmami. U výdavkov fondu nemocenského zabezpečenia sa predpokladá pokles z 0,8 % z HDP v roku 2002 na 0,5 % z HDP v roku 2006, teda o 0,3% HDP.  

58.	Opatreniami v oblasti poistenia v nezamestnanosti, predovšetkým sprísnením nárokov, ale i zlepšením situácie na trhu práce rastúcou ekonomikou, sa v sledovanom období predpokladá úspora na strane výdavkov fondu poistenia v nezamestnanosti na úrovni 0,3 % z HDP, keď výdavky poklesnú z 0,5 na 0,2% HDP. 

 Ostatné výdavky

59.	Úroveň dotácií by mala byť z pohľadu vývojového trendu stabilizovaná (pokles o iba o 0,1% z HDP). Väčšia časť dotácií smeruje  do poľnohospodárstva, najmä na podporu podnikateľov v znevýhodnených oblastiach. Zásadnou zmenou v systéme podpôr do poľnohospodárstva bude prevzatie systému priamych podpôr v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky, čím príde k zvýšeniu dotácii do tohto sektora. Druhý najväčší objem dotácií predstavujú úhrady výkonov vo verejnom záujme v železničnej a autobusovej doprave. Zvýšením efektívnosti týchto systémov, vrátane zvýšenia základných cien a obmedzenia niektorých zliav bude postupne klesať podiel týchto výdavkov na HDP. 

60.	Výrazný podiel na znižovaní deficitu verejných financií zohrajú náklady na obsluhu štátneho dlhu. Tento predpoklad vychádza z očakávania, že v ďalších rokoch sa úrokové sadzby na domácom finančnom trhu nebudú zvyšovať, resp. budú mierne klesať. Splatnosť štátnych dlhopisov emitovaných v minulosti s relatívne vysokým kupónom a ich nahradenie podstatne nižšie úročenými pôžičkami prinesie značné úspory. Tie sa dosiahnu aj na reštrukturalizačných dlhopisoch s pohyblivým kupónom. Výpočty vychádzajúce z revolvingu maturujúceho dlhu na domácom trhu za priemernú sadzbu 5 % p.a. (čo je mierne viac ako priemerný výnos pri posledných emisiách) a kurzu koruny voči euru na úrovni 41,5,  predpokladajú, že podiel platených úrokov na HDP klesne do roku 2006 v porovnaní s rokom 2002 o 1,4% HDP.

61.	Deficit verejných financií v roku 2002 negatívnym spôsobom ovplyvnilo používanie privatizačných príjmov na krytie výdavkov v železničnej doprave, zdravotníctve, školstve a územných samosprávach v objeme 1,2% z HDP. Ďalší výrazný efekt v objeme 1,1% z HDP predstavovali v roku 2002 novoposkytnuté rizikové štátne záruky, predovšetkým pre železničné spoločnosti. Menšiu časť týchto transakcií je v súčasnosti potrebné prefinancovať prostredníctvom štátneho rozpočtu, podstatná časť však bola spôsobená poklesom fiškálnej disciplíny v predvolebnom období a nebude sa opakovať. V nasledujúcich rokoch sa nepredpokladá používanie privatizačných príjmov na krytie bežných výdavkov a v oblasti štátnych záruk sa počíta s poskytovaním len minimálneho objemu nových záruk, a aj to len na financovanie projektov s mimoriadne nízkou mierou rizika, najmä pri zabezpečovaní spolufinancovania grantov.

62.	V nasledujúcich rokoch vláda nepredpokladá podstatný nárast podielu verejných investícií na HDP, skôr pôjde o stabilizáciu na úrovni roku 2003. Zároveň sa však predpokladá nárast z titulu využívania zdrojov EÚ, najmä pri financovaní výstavby cestnej a železničnej infraštruktúry.   Medzi rokmi 2002 a 2006 poklesne podiel verejných investícií (bez vplyvu európskych fondov) na HDP o 0,6%.

63.	Ďalšie výdavky tvoria najmä bežné prevádzkové výdavky verejných inštitúcií. Vláda predpokladá, že tieto výdavky budú rasť tempom o niečo pomalším ako všeobecný rast cien  v ekonomike, čo prinesie úsporu 0,2% HDP.  Ďalšie úspory vyplynú napríklad z titulu eliminácie transferu Slovenskej televízii a Slovenskému rozhlasu, ktoré nastane po zvýšení koncesionárskych poplatkov, alebo z poklesu transférov štátneho rozpočtu do Sociálnej poisťovne od roku 2004. 

Celkové výdavky

64.	Celkové výdavky verejného sektora v pomere k HDP poklesnú medzi rokmi 2002 a 2006 o 7,8% HDP, pričom najväčšia časť tohto poklesu bude realizovaná v rokoch 2004 a predovšetkým v roku 2003.   

Podiel na HDP v %	2002	2003	2004	2005	2006	
Celkové výdavky 	49,0	44,7	42,9	42,0	41,2	

65.	Výrazný pád podielu verejných výdavkov na HDP vo veľkej miere umožní predpokladaný relatívne rýchly rast ekonomiky SR. Pre ilustráciu môžeme uviesť zjednodušený výpočet, že pri nulovom reálnom raste HDP od roku 2003 by podiel výdavkov na HDP klesol len minimálne zo 49% na 48,9%.   

3.2. Verejný dlh a správa štátneho dlhu

66.	Konsolidovaný verejný dlh v roku 2002 predstavoval 44,3 percent z HDP. Nepriaznivými faktormi spôsobujúcimi v predchádzajúcich rokoch nárast dlhu boli každoročné deficity štátneho rozpočtu a náklady na reštrukturalizáciu bankového sektora, ktoré spôsobili jednorazové zvýšenie dlhu v roku 2001 o 105 mld. Sk, teda o 10,6 percentuálneho bodu. Významným faktorom, ktorý sa prejavil v znížení dlhového pomeru bolo použitie prostriedkov  z privatizácie SPP v sume 59,1 mld. Sk na splátku časti štátneho dlhu v roku 2002. 

67.	 Dôležitým krokom z pohľadu transparentnosti vykazovania verejného dlhu bolo rizikové ocenenie štátnych záruk a začlenenie príslušnej časti do štátneho dlhu. V roku 2002 sa úroveň verejného dlhu z tohto titulu zvýšila o 6,1 % z HDP (65,6 mld. Sk). Veľký podiel na tom mali záruky poskytnuté ŽSR a Železničnej spoločnosti, ktorých rizikovosť bola ocenená na 100 %. Ich nominálny objem dosiahol 44,2 mld. Sk.   
 
68.	Rozhodujúci podiel na celkovom dlhu a jeho dynamike má štátny dlh. Jeho podiel na celkovom verejnom dlhu sa ešte zvýšil po zrušení štátnych fondov a prevzatí ich dlhu do štátneho dlhu. Tým sa jeho podiel na verejnom dlhu, ktorý bol v roku 2000 na úrovni 54,3%,  zvýšil až na 94,2%. Dosiahla sa tým vysoká centralizácia existujúceho verejného dlhu, čo je výhodnejšie z hľadiska jeho riadenia v ďalších rokoch. Výrazný podiel na verejnom dlhu má dlh Slovenskej konsolidačnej, a.s., ktorý predstavuje  záväzky voči NBS a návratné finančné výpomoci poskytnuté zo štátneho rozpočtu. Dlh obcí, ktorý sa podieľa na nekonsolidovanom verejnom dlhu 3,5% tvoria najmä prijaté a nesplatené bankové úvery a emitované komunálne obligácie. Dlh zdravotných poisťovní vo výške 0,3% z HDP tvoria návratné finančné výpomoci, ktoré boli v minulých rokoch poskytnuté zo štátneho rozpočtu.

            Štruktúra nekonsolidovaného verejného dlhu:

V percentách k HDP 	1998	1999	2000	2001	2002	
 Centrálna vláda	29,2	29,3	30,7	42,5	36,3	
 Slovenská konsolidačná, a.s.	0	7,4	10,7	0,8	2,6	
 Konsolidačná banka	0	4,4	3,8	2,1	0	
 Fondy sociálneho zabezpečenia 	0,2	0,5	0,5	0,3	0,3	
 Dlh územných samospráv 	1,1	1,3	1,3	1,3	1,4	
 Štátne záruky 				6,1	6,1	
Poznámka: súčet v stĺpci je vyšší ako oficiálny dlh z dôvodu nekonsolidácie údajov

69.	Prírastok verejného dlhu budú v najbližších rokoch tvoriť  v najväčšej miere deficity štátneho rozpočtu. Vzhľadom na to, že v budúcnosti sa predpokladajú prebytky v Sociálnej poisťovni a v dvoch štátnych fondoch, čistý dlh verejného sektora bude rásť pomalším tempom ako štátny dlh. Zadlženosť obcí by sa nemala zvýšiť, pretože od roku 2005 budú platiť prísnejšie zákonné obmedzenia stanovujúce výšku dlhu územných samospráv.  K zníženiu dlhu môže dôjsť v prípade pokračovania privatizácie. Tento vplyv však v nižšie uvedenej tabuľke zakalkulovaný nie je. 

  Vývoj dlhového pomeru: 

V per v percentách z HDP 	Predb.
skut.	Predikcia	
	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Kons Konsolidovaný verejný dlh 	44,3	45,0	45,7	47,4	48,5	

70.	Vláda sa bude v rozhodovaní o zdrojoch financovania dlhu riadiť kritériom efektívnosti s cieľom minimalizovať náklady na dlhovú službu. Predpokladá sa, že financovanie istín štátneho dlhu v rokoch 2004 – 2006 sa bude zabezpečovať predovšetkým zdrojmi získanými na domácom finančnom trhu. Predpokladáme, že úrokové sadzby pre refinancovanie istín štátneho dlhu na domácom finančnom trhu sa budú mierne znižovať. Z hľadiska optimalizácie dlhového portfólia sa pri refinancovaní časti  splatného štátneho dlhu  nevylučuje ani vstup na zahraničný trh. V prípade pôžičkových operácií v cudzej mene sa bude ministerstvo financií orientovať podľa možnosti na dlhopisy  denominované v eure. Vychádzajúc zo súčasného zloženia štátneho dlhu a z predpokladu, že pri refinancovaní dlhu bude prevládať domáci dlh, neukazuje sa vplyv  kurzového rizika v ďalšom vývoji štátneho dlhu ako kľúčový.

71.	V záujme zvýšenie kvality riedenia štátneho dlhu vznikla začiatkom roku 2003 Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity. Tá v priebehu druhého polroku 2003 postupne preberie aktivity v tejto oblasti. Zároveň od začiatku roku 2004 začne fungovať Štátna pokladnica, ktorá bude zodpovedná za efektívnu realizáciu štátneho rozpočtu a efektívne zabezpečovanie likvidity štátu. 

3.3. Finančné riziká  

72.	Poskytovanie štátnych záruk vo vysokých objemoch na projekty, ktoré sa skôr či neskôr ukázali ako neefektívne, spôsobilo výrazné tlaky na verejné financie. Aj napriek tomu, že v minulých rokoch sa využili značné zdroje na realizáciu štátnych záruk (v objeme 58,9 mld. Sk), na konci roku 2002 existovali štátne záruky v hodnote 99,7 miliardy korún (istina), ktoré postupne narastú o úroky na približne 137,8 miliardy korún. Vláda predpokladá, že približne 57 miliárd korún (istina) bude musieť zaplatiť. Tento objem je už súčasťou vykazovaného verejného dlhu. 

Prehľad o financovaní rizikových štátnych záruk v rokoch 1996 – 2002: 

                   v % z HDP 	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Zo štátneho rozpočtu 	0,3	0,3	0,3	0,5	0,6	0	0	
Z FNM SR	0	0	0	0	1,1	0,8	0,4	
Spolu 	0,3	0,3	0,3	0,5	1,7	0,8	0,4	

73.	Vláda sa v programovom vyhlásení zaviazala, že štátne záruky bude využívať iba v nevyhnutných prípadoch na prefinancovanie splatných úverov so štátnymi zárukami. Nové záruky bude vláda preberať len v nevyhnutnom rozsahu na financovanie projektov, ak sa tým zároveň zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie. 

74.	Ďalším rizikom pre verejné financie sú rôzne súdne spory. Riziko z niektorých sporov štát na seba prevzal aj z podnikov, ktoré v minulých rokoch privatizoval. O najväčšie objemy ide pri spore štátu s ČSOB, ale aj sérií sporov týkajúcich sa zmeniek Slovenského plynárenského priemyslu. Celkový objem rizika vyplývajúci z rôznych súdnych sporov nie je v súčasnosti vyčíslený. 
  
75.	Počas uplynulých rokov sa v systéme zdravotníctva vytvoril značný dlh. Ide predovšetkým o záväzky štátnych zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní. Celkový objem dlhu dosahuje 2,5 až 3% z HDP, avšak jeho významná časť je voči verejnému sektoru. 

76.	Ako už bolo uvedené vyššie, výrazné dlhodobé riziko pre udržateľnosť verejných financií predstavuje demografický vývoj a následne dôchodkový systém. Vláda bude v druhom polroku 2003 rozhodovať o vytvorení druhého (kapitalizačného) piliera. V prípade zavedenia tohto piliera budú transformačné náklady dosahovať v strednodobom horizonte do 1% HDP ročne. 

77.	Rizikom v oblasti štátneho dlhu je aj jednorazový výpadok daňových príjmov (DPH a spotrebné dane) v súvislosti so vstupom SR do Európskej únie. Podrobná kvantifikácia sa pripraví v rámci tvorby rozpočtu na budúci rok. 
3.4. Reforma riadenia verejných financií

78.	S cieľom zdokonaliť a implementovať systémové riešenie na dosiahnutie trvalo udržateľného vývoja verejných financií a plnenie konvergenčných kritérií pokračuje realizácia reformy riadenia verejných financií. V období rokov 2000 až 2002 boli zmeny zamerané najmä do nasledujúcich oblastí:
•	zrušenie deviatich štátnych fondov a ich začlenenie do rozpočtových kapitol,
•	zlepšenie finančnej kontroly prijatím Zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite,
•	vytvorenie metodiky zostavovania strednodobého fiškálneho výhľadu, a Predvstupového ekonomického programu podľa požiadaviek EÚ,
•	vypracovanie a implementácia metodiky transformácie výkazov zostavených na hotovostnej (cash) báze na metodiku ESA95 (EÚ) a GFSM2001 (MMF) (akruálny princíp),
•	obmedzenie možnosti tvorby nekontrolovaných deficitov územnou samosprávou a fondmi sociálneho zabezpečenia,
•	zvýšenie koncepčnosti pri tvorbe rozpočtu posilnením významu východísk rozpočtu,
•	zlepšenie prepojenia jednotlivých zložiek rozpočtu už pri tvorbe rozpočtu
•	uskutočnenie uvádzacieho projektu implementácie tzv. programového rozpočtovania (rozpočtovania orientovaného na výsledky).

79.	V nadväznosti na pokrok dosiahnutý v priebehu rokov 2000 až 2002, vláda SR v apríli 2003 schválila dokument Stratégia reformy riadenia verejných financií. Tento dokument poskytuje komplexný pohľad na súčasný stav v oblasti riadenia verejných financií, charakterizuje cieľový stav reformy, priority aj časový harmonogram realizácie reformy. Súčasťou reformy bude aj analýza procesu zostavovania rozpočtu na úrovni ministerstva financií aj rozpočtových kapitol tak, aby bolo možné vytvoriť inštitucionálne kapacity nevyhnutné pre zmeny v procese tvorby a výkonu rozpočtu. 

80.	Vychádzajúc zo stratégie, reforma riadenia verejných financií bude zameraná na tri vzájomne podmienené oblasti:
•	posilnenie transparentnosti verejných financií,
•	posilnenie úlohy strategického plánovania pri alokácii zdrojov a prechod k rozpočtovaniu orientovanému na výsledky,
•	vytvorenie systému pre tvorbu stabilného strednodobého rámca verejných financií.

81.	V oblasti transparentnosti je zámerom ďalší posun smerom k napĺňaniu štandardov a princípov fiškálnej transparentnosti, formulovaných Medzinárodným menovým fondom. Cieľom je identifikovať potenciálne zdroje skrytého dlhu v ekonomike a následne kvantifikovať riziká vyplývajúce z neho pre verejné financie. Zabezpečiť, aby rovnaké princípy transparentnosti boli uplatňované pre všetky zložky verejného rozpočtu, aby vývoj deficitu a dlhu v okruhu verejných financií bol plne pod kontrolou vlády a parlamentu. Zámerom je čím rýchlejší prechod na metodiku ESA 95 tak pri zostavovaní rozpočtov verejného okruhu ako aj pri prognózach. V roku 2003 boli verejné rozpočty zostavované už v metodike ESA95.

82.	Jedným z hlavných smerov modernizácie rozpočtovania je posilnenie strategického plánovania a riadenia prostredníctvom programového rozpočtovania. Implementácia programového rozpočtovania začala uvádzacím projektom štyroch kapitol v rozpočte na rok 2002, ktorý bol rozšírený na deväť kapitol v rozpočte na rok 2003. Rozpočet na rok 2004 je už zostavovaný v plnej programovej štruktúre. Od roku 2005 bude prioritnou štruktúrou pre alokáciu rozpočtových výdavkov práve programová štruktúra. Racionalizácia výdavkov prechodom od financovania kapacít k financovaniu výstupov bude posilnená aj analýzou rozpočtových výdavkov. Prvý krok sa uskutočnil už v máji 2003, keď špecializovaná misia MMF analyzovala „makroštruktúru“ verejných výdavkov.

83.	Cieľom vlády v oblasti posilnenia strednodobého rámca verejných financií je najmä vytvorenie systému makroekonomického prognózovania vlády, ktorý by poskytoval vierohodné a konzervatívne odhady budúceho makroekonomického vývoja, a vytvorenie a implementácia metodiky viacročného rozpočtu, vrátane transparentného mechanizmu rozhodovania o budúcich aktivitách vlády a s nimi súvisiacimi výdavkami. V priebehu roka 2003 bol vytvorený systém makroekonomického modelovania, ktorý je v testovacej fáze a bude plne funkčný v druhej polovici r. 2003. Implementácia metodiky viacročného rozpočtu sa predpokladá už v rozpočte na rok 2005.

84.	 Dôležitou zložkou reformy riadenia verejných financií je aj zriadenie Štátnej pokladnice a Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity. V prvom prípade pôjde o zvýšenie finančnej disciplíny vo verejnom sektore a posilnenie kontroly zavedením kontroly výdavkov ex ante. Úlohou Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity bude profesionalizácia riadenia dlhu štátu, rozvoj trhu so štátnymi cennými papiermi a minimalizácia nákladov na dlhovú službu. Obe inštitúcie sa v súčasnosti formujú, dolaďuje sa ich vzájomná komunikácia a kompetencie Štátnej pokladnice, Ministerstva financií SR, Agentúry a NBS pri výkone štátneho rozpočtu a pri riadení dlhu a likvidity. Zámerom je ponechať na ministerstve financií formulovanie stratégie v tejto oblasti, zatiaľ čo Štátna pokladnica a Agentúra budú zodpovedné za jej napĺňanie. Obe inštitúcie budú funkčné od 1. januára 2004.

85.	Reforma riadenia verejných financií je široko podporovaná medzinárodnými inštitúciami aj Európskou úniou. Implementácia Štátnej pokladnice a Agentúry pre riadenie dlhu je podporovaná bežiacim projektom PHARE, pri implementácii programového rozpočtovania poskytuje technickú asistenciu U.S.Treasury prostredníctvom USAID. Svetová banka 10. júna 2003 schválila pôžičku vo výške 5 mil. EUR na podporu reformy, pričom obsah a časovanie reformy bolo pripravované v úzkej spolupráci s expertmi Svetovej banky.  

86.	 Vláda schválila v máji 2003 Projekt ďalšej decentralizácie verejnej správy na roky 2003 – 2006, na základe ktorého príde v roku 2004 k dokončeniu procesu decentralizácie verejnej správy. Následne na presun kompetencií príde aj k zmene financovania územných samospráv. Konkrétna podoba zmien vo financovaní bude určená v priebehu prvého polroku 2004. Pre sprehľadnenie pravidiel rozpočtového hospodárenia územných samospráv sa vypracuje návrh samostatného zákona o rozpočtových pravidlách územných samospráv, ktorého účinnosť sa predpokladá od januára 2005.

87.	V rámci zdokonaľovania a posilnenia systému finančnej kontroly ako prirodzenej súčasti reformy riadenia verejných financií sa bude pokračovať v štandardizácii kontrolných programov, najmä na vybrané oblasti hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu, Európskych spoločenstiev a majetkom štátu. V súlade so zákonom o finančnej kontrole sa dobuduje systém finančnej kontroly, s patričným dôrazom na kontrolu ex ante ako systému na predchádzanie porušovania finančnej disciplíny zo strany štátnych orgánov. V oblasti kontroly sa bude dôraz klásť na vytvorenie legislatívnych, administratívnych a kontrolných mechanizmov pre efektívne čerpanie zdrojov z fondov EÚ. 

88.	Pre zdokonalenie vnútorného kontrolného systému v oblasti kontroly územnej samosprávy sa pripravuje návrh zákona, ktorý bude riešiť najmä jednotné a záväzné pravidlá kontrolnej činnosti v územnej samospráve, postavenie hlavného kontrolóra s presným vymedzením jeho osobnej a vecnej pôsobnosti, ako aj útvaru hlavného kontrolóra. Zákon by mal riešiť aj kritériá kontrolnej činnosti a to tak, aby boli kompatibilné s kritériami uplatňovanými pri výkone kontrolnej činnosti v štátnej správe a definovať konflikt záujmov. Výrazne by sa mala rozšíriť vonkajšia kontrola plnenia obligatórnych úloh územnej samosprávy a to najmä posilnením postavenia Najvyššieho kontrolného úradu, kde pôjde o právo kontroly hospodárenia, ako aj kontroly efektívnosti vnútorného kontrolného systému. Hlavným dôvodom je presun značného rozsahu majetku do vlastníctva územnej samosprávy, predpokladané posilnenie vlastných príjmov samosprávy a posilnenie rozsahu samostatnej pôsobnosti obcí a vyšších územných celkov.

4. Štrukturálne reformy

1.	Základné ciele štrukturálnych reforiem prezentované v PEP 2001 a 2002 majú strednodobú dimenziu, preto ich aktuálnosť potvrdzuje aj PEP 2003. Zostávajú v platnosti do roku 2006 ciele štrukturálnych reforiem podporujúce:  
•	makroekonomickú stabilitu a hospodársky rast
•	zvyšovanie konkurenčnej schopnosti ekonomiky
•	znižovanie miery nezamestnanosti
•	zlepšovanie kvality života obyvateľov.
Podmienky pre plnenie uvedených cieľov do roku 2006 budú nemalou mierou ovplyvňované predpokladaným vstupom Slovenska do Európskej únii v roku 2004.

2.	Napriek aktuálnosti v minulých rokoch stanovených hlavných cieľov štrukturálnych reforiem, doterajší priebeh týchto reforiem a ich reálne dosiahnuté výsledky ovplyvňujú reformnú politiku vlády v tom smere, že sa zvyšuje dôraz a rýchlosť realizácie niektorých reforiem. Nové usporiadanie priorít a postupov v štrukturálnych reformách súvisí aj s vytvorením novej vlády po jesenných voľbách v roku 2002 a s programovými zámermi, ktoré nová politická reprezentácia prijala.    

3.	Slovensko dosiahlo významné výsledky pri realizácii štrukturálnych reforiem uvádzaných v PEP 2001 a 2002, ktoré prispeli k zvyšujúcej sa dynamike hospodárskeho rastu. V podnikovom sektore ďalej postúpila privatizácia smerom k privatizovaniu časti prirodzených monopolov, autobusovej verejnej dopravy a zvyškových majetkových podielov štátu v priemyselných a poľnohospodárskych podnikoch. Takmer ukončená je privatizácia bankovníctva a poisťovníctva. Privatizačný proces prebiehal aj v takom sektore verejných služieb ako je zdravotníctvo. Opatrenia na zlepšovanie inštitucionálnych a legislatívnych podmienok realizované v dvoch predchádzajúcich rokoch  priniesli zlepšenie podnikateľského prostredia a zvýšenie jeho transparentnosti. Privatizácia i zvyšovanie kvality podnikateľského prostredia boli podnetmi na vyšší prílev zahraničných investícií a efektívnejšie fungovanie podnikateľského sektora. Reformy uskutočňované vo verejných službách a verejnej správe boli sprevádzané mnohými legislatívnymi a inštitucionálnymi zmenami, ktoré však zatiaľ nevyústili do jednoznačných a efektívnych výsledkov. Preto je zámerom vlády práve v týchto oblastiach realizovať reformy dôslednejšie a rýchlejšie.

4.	Väčšina oblastí, v ktorých sa pôvodne pripravené reformy v súčasnosti väčšou či menšou mierou menia sú bezprostredne spojené s vývojom verejných financií. Ide najmä o daňovú a dôchodkovú reformu, zmeny v sociálnom a zdravotníckom systéme a reformu verejnej správy. Motívom pre zmeny v týchto oblastiach je urýchliť proces efektívnejšieho fungovania uvedených systémov a znížiť mieru prerozdeľovacích procesov v spoločnosti.

5.	V štrukturálnych reformách budú slabnúť transformačné procesy a väčšiu váhu budú mať  zmeny reagujúce na nové výzvy vyplývajúce pre Slovensko z členstva v Európskej únii. Významným podnetom k štrukturálnym zmenám v budúcich rokoch bude snaha SR o plnenie Maastrichtských kritérií a dosiahnutie plnej kompatibility s acquis communautaire. Zároveň predpokladáme, že štrukturálne reformy budú smerovať k napĺňaniu Lisabonskej stratégie. Reformné úsilie Slovenska sa bude sústreďovať na rozvoj konkurenčného prostredia na trhu tovarov, služieb, na finančnom  trhu a na rozvoj podnikateľských aktivít založených na vedecko-technickom a inovačnom pokroku. Tieto trendy podporia zmeny vo verejnom sektore, ktoré budú zvyšovať efektívnosť pôsobenia verejných služieb a verejnej správy.   

4.1.  Podnikový sektor

6.	Reformy prebiehajúce v podnikovom sektore cieľovo sledujú ukončenie privatizácie a zabezpečenie produkčnej a hospodárskej konsolidácie prostredníctvom reštrukturalizačných procesov. Zamerané sú na vytváranie podmienok pre zvyšovanie ekonomického rastu, konkurencieschopnosti a rastu exportnej výkonnosti; na zvyšovanie technologickej obnovy, technologického dobiehania alebo odstraňovania technologických medzier; na rast produktivity práce a vytváranie nových pracovných miest; na postupnú elimináciu regionálnych disparít, ako aj na podporu oživenia ekonomickej vitality a rozvoja jednotlivých regiónov.

7.	Takto zamerané štrukturálne reformy v podnikovom sektore budú príspevkom k plneniu Lisabonskej stratégie v podmienkach SR a ich realizácia bude podporená: 
-	podporou rozvojových investícií zameraných na zvyšovanie produktivity výrobných faktorov, kvality, sortimentu a zvyšovanie podielu sofistikovanej produkcie na celkovej produkcii; rozvojom malého a stredného podnikania; implementáciou výsledkov vedy a výskumu; rozvojom cestovného ruchu; akceleráciou obchodu a služieb najmä v oblasti ochrany spotrebiteľa;
-	efektívnym využívaním predvstupových a štrukturálnych fondov EÚ a od r. 2004 aj kohézneho fondu EÚ, čo by vytváralo podmienky aj na zníženie medziregionálnych rozdielov v životnej úrovni a v tvorbe HDP; 
-	vytváraním podnikateľského prostredia, ktoré postupnou štandardizáciou rôznych foriem podpory domácim podnikateľským subjektom a jej regulácie v súlade s podmienkami platnými v EÚ vytvorí podmienky pre zvýšenie možností čerpania prostriedkov z európskych fondov; 
-	efektívnym fungovaním trhu výrobných faktorov, tzn. trhu práce, trhu pôdy, trhu kapitálu, trhu výrobkov a služieb vo väzbe na princípy a podmienky fungovania jednotného trhu EÚ;
-	vytvorením národného inovačného systému ako kľúčového predpokladu zvládania procesov: technologického dobiehania, rozvíjania technologickej spôsobilosti na podnikovej úrovni, komerčného využívania technologického vývoja a výskumu na vnútornom a spoločnom trhu EÚ, zvyšovania konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky v rebríčku svetovej ekonomiky;
-	rozvíjaním národnej technologickej spôsobilosti formou skvalitnenia ľudského kapitálu, zlepšenia infraštruktúry vrátane finančnej a užívateľskej, štruktúrnou adaptáciu verejných výskumných inštitúcií;
-	vytváraním podmienok pre implementáciu legislatívy vytvárajúcej prostredie pre trh a zvyšovanie vymožiteľnosti práva;
-	realizovaním opatrení Národného rozvojového plánu vrátane Sektorových operačných programov, čo  prispeje k riešeniu vysokej miery nezamestnanosti a regionálnej disparity. 

4.1.1.  Zmeny v sieťových odvetviach

8.	Dôležitým faktorom rozširujúcim sféru pôsobenia konkurencie a súťaživosti je proces transformácie a privatizácie majetku štátu. Privatizačný proces prebieha v súlade s vládnymi zámermi a v smeroch uvedených v PEP 2001 a 2002 a vo väčšine odvetví je ukončený. Aktuálnou úlohou súčasnosti a blízkej budúcnosti je dokončenie začatého procesu privatizácie časti podielov štátu v sieťových odvetviach. Po privatizácii 49 %-ného podielu Slovenského plynárenského priemyslu (SPP) a Transpetrolu boli zahraničnými investormi sprivatizované aj 49%-né podiely akcií v troch energetických spoločnostiach distribučného charakteru, a to Západoslovenská energetika, a.s. Stredoslovenská energetika, a.s. a Východoslovenská energetika, a.s.. V štádiu vyhodnocovania ponúk potencionálnych investorov privatizačným poradcom je proces privatizácie spoločnosti Slovenské elektrárne, a.s. Výsledky vyhodnotenia posúdi privatizačná komisia, ktorá rozhodne o ďalšom postupe. Zámerom je v energetickom komplexe privatizovať aj Teplárenské spoločnosti. Ďalší postup v tomto prípade bude v rozhodujúcej miere závislý od prípadnej zmeny zákona č.92/1991 Zb., ktorý dnes umožňuje privatizáciu len takého podielu akcií, aby štátu, alebo fondu ostalo minimálne 51% akcií.  

9.	Vláda vo svojom programe predpokladá dokončenie privatizácie a prejavuje politickú vôľu privatizovať aj zostávajúce podiely štátu, resp. FNM v sieťových odvetviach. Zatiaľ však neprijala konečné rozhodnutie o ďalšom postupe v doprivatizovaní týchto zostávajúcich majetkových podielov štátu. Vzhľadom na to, v spoločnostiach, ktoré boli čiastočne privatizované pôsobí štandardný manažérsky systém formovaný strategickými investormi, oslabuje sa potreba rýchlej doprivatizácie pre zabezpečenie efektívneho hospodárenia týchto spoločností. Z hľadiska verejných financií vláda pri rozhodovaní o doprivatizovaní bude zvažovať jednorázové prínosy z predaja a prínosy z postupného získavania dividend.

10.	Podobne ako v celom podnikateľskom sektore, aj v sieťových odvetviach privatizačný proces podnecuje reštrukturalizáciu podnikov. Významné reštrukturalizačné procesy sa viažu na energetický sektor. Po čiastočnej privatizácii SPP, a.s. sa začala rozsiahla reštrukturalizácia spoločnosti. Jej cieľom je vytvoriť organizačnú štruktúru rešpektujúcu dodržiavanie nových pravidiel trhu s plynom v súlade s požiadavkou plynárenskej smernice EÚ a zabezpečiť poskytovanie efektívnejších služieb. Snahou je zabezpečiť dlhodobo spoľahlivú prepravu a distribúciu zemného plynu na Slovensku s čo najmenšími nákladmi, ako aj dosiahnutie konkurenčného a udržateľného trhu zemného plynu. Reštrukturalizácia v elektrárenskom odvetví v nadchádzajúcom období bude podporovať riešenia viacerých otvorených problémov, akými sú najmä:
-	energetická efektívnosť a obnoviteľné zdroje, kde dôraz sa kladie na zintenzívnenie podpory využívania obnoviteľných zdrojov a zvyšovanie energetickej efektívnosti;
-	zabezpečenie realizácie opatrení zo Správy Rady EÚ o jadrovej bezpečnosti, kde SR vo vzťahu k záväzkom týkajúcich sa odstavenia reaktorov JE V1 Bohunice bude hľadať riešenia, ktoré umožnia zahrnúť ich do Prístupovej zmluvy; pokračovanie v realizácii programov zvyšovania bezpečnosti JE V2 Bohunice (blok 3 a 4) a JE Mochovce;
-	dlhodobé riešenia pre nakladanie s vyhorelým jadrovým palivom a RAO; venovať pozornosť príprave implementácie Euraton Safeguards, tzn. informáciám o presune jadrových materiálov a komplexne pohybu zásob;
-	štátne intervencie v prospech sektoru pevných palív a ich dopadov na trh s elektrinou. 
 
11.	V strednodobom horizonte sa pripravia podmienky pre intenzívnejšiu reštrukturalizáciu dlhov a záväzkov štátnych energetických podnikov nevstupujúcich do privatizačného procesu a ich následnú likvidáciu. 

12.	Slovenská republika postupne vytvára podmienky liberalizácie a štandardnej regulácie sieťových odvetví. V roku 2001 bol vytvorený nezávislý Úrad pre reguláciu sieťových odvetví s kompetenciami v oblasti udeľovania licencií, povoľovania stavieb a inej vecnej regulácie v plynárenstve, energetike a tepelnom hospodárstve a od 1. 1. 2003 aj v regulácii cien. Určená bola  metóda výpočtu cien plynu a elektrickej energie, ktorá sa bude  uplatňovať po dobu najbližších troch rokov. V súvislosti s prebiehajúcou liberalizáciou trhu s elektrickou energiou sa v rámci Slovenskej elektrickej prenosovej sústavy (SEPS), a.s. zabezpečí funkcia operátora trhu pri obchodovaní s elektrinou na dosiahnutie transparentných a nediskriminačných podmienok na trhu. Uvedený operátor by mal vzniknúť v priebehu roku 2003. Predpokladá sa tiež, že bude vytvorený legislatívny rámec pre fungovanie štandardného liberálneho trhu aj s ohľadom na národné pomienky. 

4.1.2.  Politika podpory konkurencieschopnosti

Podnikateľské prostredie

13.	K významným formám podpory konkurencieschopnosti patrí zlepšovanie podnikateľského prostredia, čomu vláda SR venovala v minulých rokoch a bude venovať aj v blízkej budúcnosti veľkú pozornosť. V rokoch 1999-2002 boli prijaté mnohé opatrenia na zlepšenie právneho, inštitucionálneho a regulačného rámca podnikania, rámca riadenia obchodných spoločností a zlepšenia vymožiteľnosti práva. Okrem toho boli prijaté aj opatrenia na podporu investícií. K významným aktom na podporu podnikania a konkurencie, ktoré budú priaznivo ovplyvňovať podnikanie aj v budúcich rokoch patrí:

-	podstatné zníženie daňového zaťaženia pri daniach z príjmov. Sadzba dane z príjmov právnických osôb sa opakovane znižovala z úrovne  40 % v roku 1999, na 29 % v roku 2000 a 25 % v roku 2002. Znižovali sa aj sadzby dane z príjmov fyzických osôb, (ktorými sú zdaňované aj príjmy živnostníkov a malých podnikateľov), hoci nie takým radikálnym spôsobom ako pri zdaňovaní príjmov právnických osôb. V súčasnosti pripravená daňová reforma, ktorej účinnosť sa plánuje od roku 2004, predpokladá zdanenie príjmov rovnakou 19 %-nou sadzbou. Podporne pre podnikateľský sektor sa vyvíja aj odpisová politika, umožňujúca zrýchlenejšie a liberálnejšie formy odpisovania;

-	k ozdraveniu podnikateľského prostredia má prispieť aj pripravovaná legislatívna úprava definitívneho vysporiadania nepremlčaných pohľadávok po lehote splatnosti. Novela zákona o daniach z príjmov nahradí možnosť tvorby opravných položiek novým efektívnym riešením, umožňujúcim trvalé vysporiadanie neuhradených pohľadávok, a eliminuje vplyv odpisu pohľadávky na základ dane. Pohľadávky budú môcť byť odpísané bez toho, aby bol na dlžníka vyhlásený konkurz;   

-	štandardizácia právneho prostredia pre pôsobenie obchodných spoločností. Novelou Obchodného zákonníka s účinnosťou od 1. 1. 2002 sa harmonizovalo právo obchodných spoločností s príslušnými smernicami EÚ. Novela tak zapracovala do slovenského právneho poriadku všetky smernice EÚ o práve obchodných spoločností s výnimkou účtovných smerníc (tie sú zapracované v novom zákone o účtovníctve). Problematika obchodného práva bola navyše prioritou aproximácie podľa článkov 69 a 70 Európskej dohody o pridružení. Okrem smerníc boli do novely zapracované aj princípy OECD o corporate governance;

-	komplexná reforma záložného práva bola uvedená do platnosti novelou Občianskeho zákonníka z roku 2002. Novela umožňuje založiť aj hnuteľný majetok podnikateľa (automobily, zásoby, stroje, zariadenia) pre poskytnutie úveru bankou s tým, že dlžník si hnuteľnú vec ponechá a bude ju naďalej užívať, pričom vznik záložného práva sa vyznačí v listine osvedčujúcej jeho vlastníctvo k založenej veci a bude sa evidovať v centrálnom registri;

-	zlepšenie konkurzného práva, ktoré sa realizovalo už v predchádzajúcich rokoch. Novela zákona o konkurze a vyrovnaní účinná od 1. augusta 2000 posilnila práva veriteľov, avšak prax poukázala, že bude potrebné pristúpiť k ďalším úpravám. Vzhľadom na problémy, ktoré spôsobuje aplikácia zákona o konkurze a vyrovnaní bude v roku 2003 vypracovaná nová právna norma, ktorá upraví komplexne problematiku konkurzného práva. Predovšetkým bude nová právna úprava zodpovedať moderným a právnym úpravám štátov s vyspelou trhovou ekonomikou a bude kompatibilná s právom Európskej únie. Cieľom je zabezpečiť prípravu moderného zákona, ktorý by za zohľadnenia osobitostí slovenského právneho a ekonomického prostredia riešil problematické otázky a dosiahol podľa možností zamedzenie straty hodnoty majetku úpadcu, zabezpečenie zrýchlenia konania  a prijatie opatrení, ktoré stimulujú dotknuté strany urýchlene konať. Účelom zákona bude umožniť kolektívne uspokojenie veriteľov dlžníka, ktorý je v úpadku, a to  speňažením jeho majetku alebo vyriešením jeho majetkových pomerov iným spôsobom prijateľným pre veriteľov, v každom prípade však tak, aby bola miera uspokojenia veriteľov pokiaľ možno čo najväčšia;

-	postupná aplikácia medzinárodných účtovných štandardov. Od 1. januára 2003 nadobudol účinnosť nový zákon o účtovníctve č. 431/2002 Z. z. s cieľom dosiahnuť úplnú porovnateľnosť obsahu s príslušnými smernicami Európskeho spoločenstva, ako aj umožniť používanie Medzinárodných účtovných štandardov (IAS) v prípadoch, ak tak ustanovuje osobitný predpis. Odporúčania štvrtej smernice ES č. 78/660/EHS o ročných účtovných závierkach niektorých typov obchodných spoločností, ako aj smerníc z nej odvodených, napr. pre banky ES č. 86/635/EHS alebo smernice ES č. 91/674/EHS a siedmej smernice ES č. 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, prípadne ôsmej smernice č. 84/253/EHS o audítoroch sú plne zapracované do jednotlivých ustanovení zákona o účtovníctve, resp. sú zapracované do nového zákona o audítoroch a Slovenskej komore audítorov;

-	postupné odstraňovanie administratívnych prekážok pre podnikanie, čo má niekoľko podôb. Okrem iného sú to opatrenia na zlepšenie činnosti obchodného registra, katastra nehnuteľností, transparentné podmienky licenčnej politiky a regulačných systémov. Na základe poslednej novely živnostenského zákona došlo k obmedzeniu počtu koncesovaných živností ich presunom medzi viazané a remeselné živnosti. Skrátila sa aj zákonom stanovená doba vydania živnostenského oprávnenia. Postupne sa vytvára transparentný regulačný rámec, v ktorom pôsobia existujúce regulačné úrady, a ktorý sa ešte ďalej bude dotvárať (podrobnejšie v príslušných častiach štrukturálnych reforiem);

-	spružnenie pracovno-právnych vzťahov novelou Zákonníka práce, čo umožní zamestnávateľom  využívať efektívnejšie a flexibilnejšie formy zamestnávania pracovníkov podľa reálnych potrieb; 

-	postupné rozširovanie možností poskytovať verejné služby podnikateľom prostredníctvom  elektronickej komunikácie. K podporným krokom v tomto smere patrí prijatie zákona o elektronickom podpise, ktorý nadobudol účinnosť v januári 2003 a príprava zákona o elektronickom obchode, ktorého účinnosť sa predpokladá od roku 2004.    

14.	Úsilie vlády smeruje tiež k zefektívneniu práce v obchodnom registri. V zmysle vypracovaného „Návrhu opatrení na zefektívnenie obchodného registra“, vytvoria sa  legislatívne a technické predpoklady k možnosti podávania návrhov v elektronickej forme. Cieľom návrhu opatrení na zefektívnenie obchodného registra je zabezpečenie maximálnej možnej aktuálnosti a dostupnosti údajov v obchodnom registri.  Navrhujú sa prijať opatrenia v oblasti legislatívy obchodného registra, predovšetkým v oblasti registračného konania, v oblasti organizácie práce vedenia obchodného registra a v oblasti technického zabezpečenia obchodného registra. Tieto opatrenia sa navrhujú realizovať v rámci niekoľkých etáp: 
-	Prvá etapa - legislatívno-organizačná, bude zameraná na zefektívnenie činnosti obchodného registra formou zmeny platnej právnej úpravy obchodného registra, najmä  jej procesnej stránky. Opatrenia prvej etapy budú realizované v roku 2003. 
-	Druhá etapa - technicko-organizačná, bude mať prevažne technický a organizačný charakter a bude zahŕňať vykonanie všetkých potrebných opatrení na zabezpečenie prepojenia informačných systémov jednotlivých registrových miest do jedného centrálneho registra a vytvorenia verejne prístupnej centrálnej on-line databázy obchodného registra. Opatrenia druhej etapy budú realizované  priebežne, centrálna on-line databáza obchodného registra bude sprístupnená do polroka roku 2005.
-	Tretia etapa zmeny systému obchodného registra - elektronická komunikácia, bude zameraná na vytvorenie všetkých predpokladov pre umožnenie elektronickej komunikácie s obchodným registrom. Časový horizont na ukončenie tretej etapy  je polrok roku 2006.

Priemyselná politika - konkurencieschopnosť priemyslu a služieb

15.	Priemyselná politika uplatňovaná v SR bude i naďalej smerovať k podpore výkonnosti a efektívnosti v podnikaní, konkurenčnej schopnosti, exportnej výkonnosti, dosahovania kvality výrobkov schopných konkurovať na domácom, jednotnom EÚ trhu, ale aj svetovom trhu. Od priemyslu sa očakáva, že vzhľadom na jeho podiel na HDP a dynamiku rastu bude do roku 2006 významne prispievať k ekonomickému rozvoju SR. Pre naplnenie uvedených cieľov v rozvoji priemyslu kľúčovú úlohu zohrávajú investície. Investovanie v krátkodobom, najmä však v strednodobom horizonte podporia opatrenia prijaté v Národnej stratégii podpory investícií a v rámci nich podpora zakladania priemyselných parkov, investičné stimuly a podpora významných investícií. K významným investíciám v najbližších rokoch budú patriť investície francúzskej automobilky PSA, rozšírenie výroby v podnikoch Whirlpool, Embraco, Skloplast Trnava a SCP Ružomberok . 

16.	Z uzavretia negociačných záväzkov kapitoly č.15 „Priemyselná politika“ nevyplynuli žiadne úlohy alebo odporúčania, ktoré by mala SR zabezpečovať z hľadiska podmienok podnikania. Napriek tomu, v praxi sa vyskytujú niektoré slabé miesta, ktoré je potrebné odstraňovať. Napríklad, nedostatočne sa využíva metóda otvorenej koordinácie pri podpore zvyšovania konkurencieschopnosti. Dôsledkom toho je nedostatočné využívanie podporných rozvojových programov ako aj predvstupovej pomoci EÚ, nedostatočná kvalita a úroveň predkladaných projektov. Z toho dôvodu priemyselná politika sa okrem iného zameria na: 
-	vytvorenie podmienok pre zavedenie systému otvorenej koordinácie pri vytváraní podmienok podnikania alebo pri navrhovaní spoločných riešení a postupov pre efektívny rozvoj hospodárstva SR;
-	zavedenie monitoringu a kontrolingu v systéme vyhodnocovania účinnosti a efektívnosti podporných programov a fondov EÚ, ako aj v systéme administratívnych štruktúr ovplyvňujúcich svojou činnosťou podnikanie v SR. 

17.	K rastu konkurencieschopnosti sa predpokladá v plnej miere využiť Sektorový operačný program Priemysel a služby (SOP PS), ktorého základné priority v rokoch 2004-2006 sú rast konkurencieschopnosti priemyslu a vybraných služieb s využitím rozvoja domáceho rastového potenciálu a rozvoj cestovného ruchu. V rámci týchto priorít podpora podnikania bude orientovaná na menej rozvinuté alebo štrukturálne postihnuté oblasti, na nové produkčné aktivity a rozvoj podnikateľských služieb postavených na využití informačných technológií, celoplošne na rozvoj malého a stredného podnikania, vrátane živnostníkov a na rozvoj aktivít na ochranu práv spotrebiteľa. K realizácii SOP sa postupne vytvára potrebná inštitucionálna infraštruktúra. Vo februári 2002 bolo Ministerstvo hospodárstva určené ako Riadiaci orgán pre SOP PS, pričom v zmysle nariadenia Rady ES č. 1260/99 ES boli zabezpečené všetky potrebné náležitosti pre prípravu RO a sprostredkovateľských orgánov pod RO (Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania, Slovenská agentúra cestovného ruchu, Slovenská agentúra pre rozvoj investícií a obchodu, Slovenská energetická agentúra) na implementáciu štrukturálnych fondov EÚ. V štruktúre ministerstva je tiež vytvorený Referát sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom. Na regionálnej úrovni sa tiež vytvára sieť implementačných inštitúcií. Predpokladá sa, že v rámci každého vyššieho územného celku (VÚC) spadajúceho pod cieľ 1 štrukturálnych fondov EÚ, bude zriadená nezisková organizácia, s ktorou vyššie uvedené implementačné agentúry uzatvoria zmluvu o delegovaní časti kompetencií. Každá takáto nezisková organizácia bude vykonávať funkciu poradensko-konzultačného regionálneho centra a zároveň bude miestom prvého kontaktu pre konečného príjemcu pomoci 9 regionálnych komôr Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory pod SO. Regionálne komory budú tiež plniť funkciu poradensko-konzultačných regionálnych centier. Vytváranie uvedených poradensko-informačných centier v súčasnosti prebieha vo väčšine VÚC.
 
18.	V rozvoji malého a stredného podnikania (MSP) je zámerom SR presadzovať európske trendy a výzvy. Malé a stredné podnikanie sa z hľadiska podielu na zamestnanosti, tvorbe HDP a tvorbe pridanej hodnoty priblížilo úrovni vyspelých ekonomík. Napriek nárastu počtu malých a stredných podnikov, v porovnaní s krajinami EÚ, ich význam, napr. v spracovateľskom priemysle je menší a ich postavenie je menej významné ako v iných sektoroch, napr. v službách a obchode. Problémy, ktoré pretrvávajú a  potrebné je ich riešiť, sú v tom, že MSP predstavujú nízku finančnú silu, majú sťaženejší prístup k úverom, prevláda nedostatočná znalosť domáceho a hlavne zahraničného trhu ako aj legislatívy EU, domáca legislatíva je zložitá, neprehľadná a často sa meniaca. Impulzom pre ďalšie podporné aktivity pre MSP je skutočnosť, že v roku 2002 Slovenská republika pristúpila k Európskej charte pre malé podniky. V kontexte Charty sa v súčasnosti formulujú úlohy v podpore MSP pre budúce obdobie. Ako prvá etapa prác v tomto smere sa vníma Strednodobá stratégia štátnej strednodobej politiky podpory MSP v SR do roku 2005, ktorá prihliada aj na záväzky, ktoré SR pristúpením k Európskej charte pre malé podniky sa zaviazala plniť. Dôraz sa v nej kladie na všeobecné zlepšenie podmienok podnikateľského prostredia, tzn. opatreniami a nástrojmi odstrániť prekážky brzdiace zakladanie a rozvoj MSP. Z hľadiska návrhov opatrení ide o: zníženie celkových nákladov zamestnávateľa na pracovnú silu; zníženie daňového a odvodového zaťaženia podnikateľských subjektov (fyzických osôb); zlepšenie prístupu najmä novovznikajúcim subjektom k finančným zdrojom (najmä moderným nástrojom financovania pomocou rizikového kapitálu) a vytvorenie podmienok pre ich realizáciu. 

19.	Aktuálne už pri príprave štátneho rozpočtu na rok 2004 sa prehodnotí  doterajšia štruktúra podporných finančných programov pre MSP, opodstatnenosť ich pokračovania ako aj stanovenie efektov vo vzťahu k vynakladaným prostriedkom. Navrhnú sa nové programy, uskutoční sa úprava existujúcich programov (napr. zmena úrokovej sadzby a pod.), navrhne sa nové finančné krytie týchto programov MSP, posúdia sa mechanizmy a činnosť inštitúcií poskytujúcich podporné produkty, ako aj absorbčná schopnosť regiónov prijať tieto produkty, napr. ako návrh opatrení na zlepšenie. 

20.	Z hľadiska veľkostnej štruktúry podnikateľských subjektov zapadá do celkového rámca MSP aj cestovný ruch (CR). Predpokladá sa, že k zlepšeniu kvality služieb cestovného ruchu v SR by mal prispieť štátny podporný program „Schéma podpory rozvoja cestovného ruchu v SR (de minimis)“ a efektívne využívanie štrukturálnych fondov EÚ, tzn. fondov vyčlenených na realizáciu zámerov Sektorového operačného programu pre priemysel a služby. V súčasnosti je pripravená nová „Stratégia rozvoja cestovného ruchu“, ktorá sa vecne zameriava na:  
-	 spracovanie Regionalizácie cestovného ruchu ako základného územno-koncepčného dokumentu; 
-	spracovanie koncepčného riešenia administratívnych a technických predpokladov pre alokáciu finančných prostriedkov EÚ v cestovnom ruchu v rámci Sektorového operačného programu pre priemysel a služby i Grantovej schémy pre rozvoj CR a novelizáciu Programu podpory rozvoja CR v SR č. 5 tak, aby zdroje umožnili podporu aktívneho cestovného ruchu vrátane podpory ekoturizmu, kúpeľného a zdravotného cestovného ruchu, agroturistiky a vidieckej turistiky. Úspešnosť plnenia uvedených zámerov bude závislá aj od aktívneho prístupu samosprávnych inštitúcií; 
-	zhodnotenie realizácie zákona o zájazdoch, s tým aj splnenie stanovených podmienok na činnosť cestovných kancelárií. Vypracovaný bude návrh legislatívnej normy o Garančnom fonde cestovných kancelárií a novelizácii zákona o zájazdoch.;
-	poskytovanie turisticko-informačných služieb elektronickou formou, v oblasti štatistiky cestovného ruchu zriadenie satelitného účtu pri ŠÚ SR; 
-	plnenie úlohy marketingu a propagácie cestovného ruchu bude zabezpečovať Slovenská agentúra pre cestovný ruch, Banská Bystrica. 

Veda a technika

21.	Na základe súčasného stavu je možné konštatovať, že vo vede a výskume SR dosiahla výrazný pokrok najmä v oblasti legislatívy a medzinárodných vzťahov. Podarilo sa zvýšiť autonómiu vedy a techniky, k čomu významne prispelo prijatie zákona o Agentúre na podporu vedy a techniky; zákona o vede a technike; zákona o Slovenskej akadémii vied. Zároveň sa tým vytvorili predpoklady pre stabilné a progresívne financovanie vedy a techniky v SR, ako aj efektívnejší prenos poznatkov z výskumu do ekonomickej a spoločenskej sféry. Plné členstvo SR v 5. Rámcovom programe EÚ pre výskum, technický rozvoj a demonštračné aktivity potvrdzuje, že podmienky v oblasti vedy a výskumu v SR sú v zhode s acquis communautaire. 

22.	Stratégia rozvoja vedy a výskumu sa v strednodobom horizonte zameriava na: 
-	posilnenie finančnej podpory vedy a techniky, čo vyžaduje zvýšiť objem financií investovaných do tejto oblasti v podiele na HDP a zabezpečiť tak integrálne zapojenie SR do európskeho výskumného priestoru; 
-	posilnenie administratívnych štruktúr, najmä posilnenie štruktúry národných kontaktných bodov; 
-	zainteresovanie a priame zapojenie malých a stredných podnikateľov a súkromného sektora na riešení úloh vedy a techniky. 

23.	Na zvyšovanie investícií do vedy a techniky sa používajú štátne programy výskumu a vývoja, štátne objednávky, prostriedky z Agentúry na podporu vedy a techniky, prípadne štátna pomoc v zmysle platného zákona o štátnej pomoci, ako aj Inovačný fond. Aktívnejšiu podporu investícií do výskumu a vývoja umožní pripravovaná novelizácia zákonov o vede a technike a o Agentúre na podporu vedy a techniky. V rámci zasadnutia Rady pre konkurencieschopnosť sa SR prihlásila k cieľu zvýšenia výdavkov  na vedu a techniku do roku 2010 na 3% HDP, čo sa podpisom prístupovej zmluvy stáva záväzkom, pre ktorého plnenie sa budú vyvíjať silné a rozsiahle aktivity. Snahou SR je prostredníctvom nepriamych nástrojov podporovať rast mimorozpočtových zdrojov stimulovaním podnikateľskej sféry, ktorá bude musieť svojim 60%-ným podielom zabezpečiť v roku 2010 podiel na celkových výdavkoch na vedu a techniku vo výške 0,8 % HDP.

24.	Z pohľadu problematiky vedy a výskumu priemyselných odvetví v súlade s uzavretou negiociačnou kapitolou „Veda a technika“ a so zámermi EÚ v tejto problematike (ERA – European Research Area) pripravia sa podmienky pre zachovanie kontinuity účasti pracovísk výskumu a vývoja priemyselných odvetví SR a inovatívnych MSP v aktivitách práve začínajúceho 6. Rámcového programu EÚ pre výskum a technický rozvoj. Daný program súhrnom rôznych opatrení a aktivít umožňuje úspešnú participáciu subjektov zo Slovenska v rámci systémovej koordinácie pod záštitou gestora týchto aktivít zo SR. V strednodobom horizonte pre riešenie problematiky konkurenčnej schopnosti slovenskej ekonomiky aj vo vzťahu k potrebe zmeny jej štruktúry, kľúčovým procesom je zvládanie implementácie inovačno-komunikačných technológií (IKT), pri zachovaní určitej postupnosti: 1. rozvoj IKT, 2. rozšírenie IKT do všetkých odvetví a využite potenciálu IKT v smere trvalejšieho zvýšenia tempa rastu produktivity. 

25.	Vo výskume a vývoji zameranom na rozvoj obrannej priemyselnej základne SR sa zabezpečí plnenie úloh a zapájanie kapacít obranného priemyslu SR do štruktúr európskeho obranného priemyslu. Naplnia sa tým zámery a ciele reformy ozbrojených síl, zámery podpory podnikania a riešenia konkurencieschopnosti daného odvetvia priemyslu.

Obchodná politika, vnútorný trh a politika ochrany spotrebiteľa 

26.	Snaha SR rozšíriť prostredie súťaživosti a konkurencie v pohybe tovarov a služieb a posilniť ekonomickú integráciu sa premieta aj do obchodnej politiky. Slovenská republika realizuje obchodnú politiku v súlade s dohodami WTO a GATT, pričom už v súčasnosti ju koordinuje s obchodnou politikou EÚ a s negociačnými pozíciami EÚ na medzinárodných fórach. Dňom vstupu SR do EÚ bude ukončená platnosť preferenčných obchodných a iných dohôd, ktorými je SR viazaná, zároveň budú uplatnené preferenčné vzťahy platné v EÚ. Súčasne vstúpi do platnosti Colný sadzobník EÚ a bude uplatňovaná spoločná colná politika EÚ (dovozný, licenčný režim a pod.) V rámci rozvoja obchodu bude SR naďalej venovať pozornosť aj obchodným vzťahom s tretími krajinami v snahe o diverzifikáciu slovenského vývozu. Podporne v tomto smere budú pôsobiť financovanie a poisťovanie exportu so štátnou podporou, realizácia štátnej grantovej schémy konkurencieschopnosti, činnosť obchodnej diplomacie a špecializovaných agentúr pre propagáciu a prezentáciu SR.

27.	Príprava SR na spoločnú obchodnú politiku prebieha etapovito. Aktivity pre ukončenie prípravy SR na členstvo v EÚ sa zamerajú na dokončenie zosúladenia legislatívy a na správnu implementáciu všetkých nástrojov jednotného trhu EÚ. Po vstupe do EÚ bude Slovensko plniť zámery EÚ v odstraňovaní fyzických, technických a fiškálnych bariér medzi krajinami Spoločenstva v kontexte Stratégie jednotného vnútorného  trhu - priorít na roky 2003 – 2006, ktorú pripravuje Rada pre konkurencieschopnosť.

28.	Podmienky domáceho trhu bude SR vytvárať v dimenziách európskej legislatívy. Podstatnú časť spotrebiteľského acquis communautaire SR už harmonizovala a prebratie  legislatívy v ochrane spotrebiteľa k 1. januáru 2004 pokračuje. Harmonizácia právnych predpisov pokrýva ochranu zdravia a bezpečnosť, ochranu a podporu ekonomických záujmov, prístup spotrebiteľov k informáciám o výrobkoch a službách, riešenie spotrebiteľských sťažností a získavanie náhrad škôd a podporu rozvoja mimovládnych spotrebiteľských organizácií. Do konca roka 2003 sa dosiahne úplná harmonizácia legislatívy v ochrane spotrebiteľa, dobudovanie administratívnej kapacity v trhovom dozore a podpora rozvoja mimovládnych spotrebiteľských organizácií. Cieľom spotrebiteľskej politiky SR do roku 2006 bude v súlade s politikou EÚ zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, efektívne uplatniť pravidlá na ochranu spotrebiteľa a zapojiť spotrebiteľské organizácie do tvorby a realizácie spotrebiteľskej politiky aj na úrovni EÚ. K podpore týchto cieľov bude vypracovaný nový rámec spolupráce štátnych orgánov  na ochranu spotrebiteľa a neštátnych spotrebiteľských organizácií a ich zapojenie do siete orgánov EÚ. Slovensko sa zapojí do existujúcich medzinárodných sietí v oblasti bezpečnosti a ochrany ekonomických záujmov spotrebiteľov RAPEX (systém rýchlej výmeny informácií o nebezpečných výrobkoch na trhu EÚ), do medzinárodnej dozornej marketingovej siete, siete alternatívneho riešenia spotrebiteľských sporov EEJ-Net a Európskej siete stredísk spotrebiteľov (Euroguichets).    

4.2.  Finančný trh

29.	V  realizácii úloh PEP s horizontom do roku 2006 významné postavenie patrí finančnému trhu. Štrukturálna reforma v predchádzajúcom období bola zameraná na dobudovanie finančných inštitúcii a vytvorenie štandardných podmienok pre fungovanie finančného trhu. Ďalšie zámery v tejto oblasti sú založené na potrebe vybudovať stabilný a výkonný finančný sektor, ktorý zohrá rozhodujúcu úlohu pri tvorbe udržateľného ekonomického rastu, bude stimulovať skutočné  približovanie sa našej ekonomiky k ekonomike EÚ a zabezpečí vonkajšiu rovnováhu. Preto sú úlohy do roku 2006 orientované v tomto sektore najmä na zvýšenie transparentnosti finančného trhu. V záujme tohto cieľa vláda SR v marci 2002 schválila Koncepciu integrovaného dohľadu nad finančným trhom, podľa ktorej integrovaný dohľad bude súčasťou Národnej banky Slovenska. Vytvorenie integrovaného dohľadu podľa uvedenej koncepcie bude sprevádzané čiastkovými zmenami súčasnej platnej legislatívy, a to Zákona o Národnej banke Slovenska, Zákona o dohľade nad finančným trhom a Zákona o bankách. Nepredpokladá sa vytvorenie komplexnej právnej normy pre úpravu dohľadu. Zmeny v legislatívnej oblasti a organizačno-technické zabezpečenie integrácie dohľadu budú zrealizované tak, aby sa výkon integrovaného dohľadu v rámci Národnej banky Slovenska uskutočnil od 1. januára 2006. 

Bankovníctvo

30.	Po roku 2001 sa začali postupne prejavovať účinky reštrukturalizácie bankového sektora. Výrazne sa zvýšila jeho kapitálová stabilita, stabilizoval sa aj cash-flow, zvýšila sa konkurencia na trhu bankových produktov a priaznivo sa vyvíjali ukazovatele obozretného podnikania. V slovenskom bankovom sektore k 31. 12. 2002 pôsobilo dvadsať bankových subjektov (osemnásť bánk a dve pobočky zahraničných bánk) a sedem zastúpení zahraničných bánk. Z uvedených osemnástich bánk sú tri stavebné sporiteľne. V porovnaní s ostatnými kandidátskymi krajinami má bankovníctvo vo vzťahu k veľkosti domáceho finančného sektoru najväčšiu váhu, jeho podiel predstavuje vyše 90 %. Podiel zahraničných investorov na celkovom upísanom základnom imaní bánk a finančných zdrojoch poskytnutých zahraničnými bankami svojim pobočkám sa výrazne zvýšil zo 60,6 % (k 31.12.2001) na 85,3 % (k 31.12.2002). Tento vývoj pozitívne ovplyvnil najmä predaj podielov štátu na základnom imaní bánk zahraničným investorom. Uvedený podiel zahraničných investorov sa ešte zvýši ukončením prevodov akcií v súvislosti  s predajom štátnych podielov budúcim zahraničným vlastníkom. 

31.	V súčasnej dobe je proces privatizácie  bánk v záverečnej etape. Dokončuje sa privatizácia Banky Slovakia, a.s.. V máji 2003 udelila Národná banka Slovenska predchádzajúci súhlas zahraničnému investorovi MEINL BANK AG, Viedeň na nadobudnutie 60,07 %-ného podielu na základnom imaní banky. Dňa 5. mája 2003 bola podpísaná zmluva o predaji podielu banky medzi FNM SR a MEINL BANK AG, Viedeň. Privatizácia Poštovej banky, a.s. je zatiaľ prerušená. Ponuku na odkúpenie 55,2 % akcií predložili v stanovenom termíne v roku 2002 traja záujemcovia. Štatutárne orgány hlavného akcionára banky Slovenskej konsolidačnej a. s. rozhodli v auguste 2002 o zamietnutí predložených ponúk,  pretože nespĺňali predpísané parametre. Vláda SR v júni 2003 prijala rozhodnutie predať zostávajúci 10 % -ný podiel štátu v Slovenskej sporiteľni. 

32.	Bilančná suma bankového sektora (úhrn aktív v čistej hodnote) k 31.12.2002 medziročne vzrástla o 7,53 %. Banky vykázali k 31.12.2002 čistý zisk v objeme 11,8 mld. Sk, čo v medziročnom porovnaní predstavuje nárast o 30,43 %. Stratu vykázali dve banky (v roku 2001 to boli tri banky).

33.	Štruktúra aktív bankového sektora zaznamenala zlepšujúci sa vývoj. Objem úverov vzrástol približne o 9,5 %. Celkové pohľadávky z úverov predstavovali k 31.12.2002 hodnotu 336,0 mld. Sk, čo predstavovalo 33,64 % z celkového objemu aktív. Výška klasifikovaných úverov bankového sektora k 31.12.2002 predstavovala 11,2 % z objemu poskytnutých úverov. Najväčší podiel klasifikovaných pohľadávok zostáva naďalej v odvetviach priemyslu, obchodu, poľnohospodárstva a stavebníctva Aj plnenie pravidiel obozretného podnikania bánk (a nimi stanovených limitov) zaznamenalo v porovnaní s minulým rokom zlepšenie. Kapitálová primeranosť bankového sektora SR vzrástla v porovnaní s rokom 2001 o 1,42 % a dosiahla hodnotu 21,18 %. Limit kapitálovej primeranosti plnili v roku 2002 všetky banky.

34.	V zmysle platného Zákona o bankách v priebehu roku 2002 sa zintenzívňovala a skvalitňovala činnosť bankového dohľadu. S týmto cieľom Úsek bankového dohľadu (ÚBD) vypracoval povoľovacie opatrenia a opatrenia obozretného podnikania. Najnovšie opatrenie obozretného podnikania bolo vydané s účinnosťou od marca 2003. Ako súčasť proaktívneho výkonu bankového dohľadu vydáva ÚBD metodické usmernenia, týkajúce sa zákona a podzákonných noriem a odporúčania, ktoré sú zverejnené na internetovej stránke NBS. Úsek bankového dohľadu prostredníctvom odporúčaní a metodických usmernení vyjadruje stanovisko k určitej oblasti výkonu bankového dohľadu a používa ich ako doplňujúci nástroj na reguláciu a riadenie bankového sektora v SR. V roku 2003 boli vydané k dnešnému dňu tri metodické usmernenia a dve odporúčania.

35.	V máji 2002 bola prijatá nová stratégia bankového dohľadu, schválená BR NBS. Súčasťou uvedenej stratégie sú interné postupy pri výkone jednotlivých činností bankového dohľadu. Stratégia obsahuje aj úpravu rozhodovacieho procesu bankového dohľadu. Za účelom transparentného rozhodovacieho procesu bol zriadený Výbor pre bankový dohľad, ktorý ako poradný orgán vrchného riaditeľa prerokováva všetky dôležité rozhodnutia. V kontexte uvedenej stratégie sa zintenzívňuje dohľad, zvyšuje sa počet uskutočňovaných dohliadok v bankách. Na rok 2003 sa plánuje uskutočniť 10 komplexných dohliadok a  4 tematické dohliadky v bankách. V prvom štvrťroku 2003 sa uskutočnili tri komplexné dohliadky. Na rok 2004 je naplánovaných 16 dohliadok a v roku 2005 by sa mali uskutočniť dohliadky vo všetkých bankách aktívnych v SR. 

36.	Úsek bankového dohľadu prehodnotil všetky vydané a platné opatrenia, vytvoril sa plán na ich zmenu, resp. novelizáciu, ide predovšetkým o opatrenia obozretného podnikania, povoľovacie opatrenia by sa novelizovali až v nadväznosti na novelu zákona o bankách. Okrem toho sa pripravujú nové opatrenia obozretného podnikania o systémoch riadenia rizík s účinnosťou 2004 až 2005. V nadväznosti na tieto opatrenia vypracuje metodické usmernenia a odporúčania, ktoré bude naďalej zverejňovať na internetovej stránke NBS, čím sa zabezpečí transparentnosť výkonu bankového dohľadu. Nové opatrenia na úseku bankového dohľadu, ktoré budú účinné v rokoch 2004-2005, sú zamerané aj na riadenie operačného rizika v súvislosti so zavedením „New Capital Accord Basel II“. V roku 2003 by sa mala vykonať v rámci spolupráce zainteresovaných bánk špecifikácia kvalitatívnych princípov riadenia operačného rizika. Tieto aktivity by mali viesť k vydaniu metodického usmernenia pre riadenie operačného rizika.

37.	K skvalitneniu bankového dohľadu bude prispievať aj medzinárodná spolupráca. Snahou ÚBD je prioritne uzatvoriť dohody o spolupráci s partnerskými dohliadacími orgánmi tých krajín, ktoré majú na Slovensku zriadené pobočky alebo dcérske spoločnosti bánk a opačne. UBD plánuje v roku 2003 až 2004 (do vstupu SR do EU) uzatvoriť dohody o porozumení so všetkými dohliadacími autoritami zvyšných členských krajín EU (nových 16 dohôd).

38.	V priebehu roku 2003 budú vykonané ďalšie novelizácie zákonov - zákona o bankách, zákona o stavebnom sporení a zákona o ochrane vkladov. Spoločným menovateľom pripravovaných noviel je ďalšia harmonizácia zákonov so smernicami EÚ, zosúladenie zákonov upravujúcich oblasť finančných služieb, odstránenie tých úzkych miest v zákonoch, ktoré boli zistené pri ich praktickej aplikácii a zjednotenie používaných pojmov. Novela zákona o stavebnom sporení rieši efektívnosť poskytovania a využívania štátneho príspevku na stavebné sporenie. Zmenou zákona o ochrane vkladov sa rieši jeho zosúladenie so závermi hodnotiacej správy k programu FSAP a harmonizácia so smernicou Európskeho parlamentu a Rady z 30. 5.1994 č. 94/19/ES o systéme ochrany vkladov, zároveň sa ruší ustanovenie o možnosti poskytovania úveru bankám v nútenej správe z Fondu ochrany vkladov. Očakáva sa, že úplná implementácia finančných smerníc EÚ bude v bankovníctve vykonaná najneskôr k dátumu vstupu do EÚ (do 1.5.2004). 
V roku 2006 bude musieť legislatíva reagovať na nadobudnutie platnosti  novej európskej smernice, ktorá bude implementovať novú Bazilejskú dohodu o kapitáli. Jej ustanovenia budú prijaté a zapracované do zákona o bankách a do všetkých opatrení týkajúcich sa úseku bankového dohľadu.

Poisťovníctvo

39.	Poistný trh SR prešiel úspešnou transformáciou. Komplex systémových opatrení spočívajúcich vo vytvorení podmienok trhového mechanizmu v poisťovníctve. Reštrukturalizácia poistného sektoru, privatizácia Slovenskej poisťovne a prijatá legislatíva  v predchádzajúcom  období sa pozitívne prejavili  vo výkonnosti a stabilite  poisťovníctva. Najmä zákon o poisťovníctve účinný od marca 2002 sa  prejavil predovšetkým v posilnení stability poistného trhu. Prispeli k tomu spresnené pravidlá výkonu poisťovacej činnosti, zjednodušený proces  zlúčenia, rozdelenia a likvidácie poisťovne, presnejšie vymedzenie sprostredkovateľskej činnosti a rozšírenie právomocí Úradu pre finančný trh v pozícii orgánu dohľadu. Zvýšil sa význam, právomoci, ale aj zodpovednosť aktuárov tak, aby títo špecialisti mohli výraznejšie ovplyvňovať finančné riadenie poisťovne.

40.	K 31.12.2002 slovenský poistný trh tvorilo 29 poisťovní – 18 univerzálnych (poskytujúcich súčasne životné aj neživotné poistenie), 7 životných a 4 neživotné poisťovne. Oproti roku 2001 sa ich stav zvýšil o jednu poisťovňu. Vzhľadom na rozsah a najmä veľkosť  slovenského poistného trhu sa pre budúce obdobie uvažuje s ich významnou redukciou predovšetkým formou akvizícií. Celková výška základného imania poisťovní vzrástla oproti roku 2001 o 0,46 %, výraznejší nárast sa realizoval v roku 2001, keď sa základné imanie vzrástlo oproti roku 2000 o 17,78 %. V priebehu roku 2002 sa významne zmenili podiel i štruktúra zahraničného kapitálu investovaného do poisťovníctva SR. Jeho podiel sa zvýšil až o 80,55 %. Na tomto náraste sa podieľali dve nové zahraničné poisťovne a zvýšenie základného imania doterajších zahraničných akcionárov. Celkový podiel zahraničného kapitálu na základnom imaní všetkých poisťovní predstavoval k 31.12.2002  82,44 %, t.zn. medziročný nárast o 36,6 %. 

41.	V roku 2002 vykázalo 17 poisťovní zisk a 11 poisťovní stratu. Celkový hospodársky výsledok poisťovní predstavuje  po troch rokoch ziskového hospodárenia (1999 – 2001) stratu za rok 2002 vo výške 854 mil. Sk. Dosiahnutý stav významne ovplyvnila strata  Slovenskej poisťovne, a.s.,  vo výške 1,76 mld. Sk, ktorá  vznikla  pri predaji majetkových účastí. Na strate ostatných poisťovní sa podieľali predovšetkým zvýšené náklady súvisiace so zavádzaním nových produktov, predovšetkým poskytovanie povinného zmluvného poistenia motorových vozidiel, ktoré bolo demonopolizované zo Slovenskej poisťovne. 

42.	Celkové predpísané poistné vzrástlo oproti roku 2001 o 14,0 %, čo v kontinuite s nárastom v predchádzajúcich štyroch rokoch predstavuje stabilizovaný vývoj. V životnom poistení vzrástlo predpísané poistné v porovnaní s rokom 2001 o 14,3 %, neživotné poistenie zaznamenalo medziročný nárast o 13,8 %. Zmena štruktúry poistenia v prospech životného poistenia predstavuje pozitívny obrat. Rast objemu predpísaného poistného signalizuje do budúcnosti  akceptáciu poistného trhu v polohe potencionálneho nástroja sociálneho zabezpečenia. V súčasnej dobe sa zvyšuje orientácia na investičné životné poisťovne. Kvalitatívne i kvantitatívne sa mení aj tvorba a umiestnenie jednotlivých druhov prostriedkov technických rezerv v životnom a neživotnom poistení. Zavádzanie nových poistných produktov a služieb vytvára priestor pre uplatňovanie adekvátnych typov poistnej ochrany klientov.

43.	Na základe získaných skúseností z uplatňovania  legislatívy poisťovacieho sektora prijatej v predchádzajúcom období budú v priebehu  roku 2003 novelizované viaceré právne normy, reagujúce na zmeny legislatívy EÚ. Dosiahnutie plnej kompatibility s právom EÚ  sa ma zabezpečiť úpravou povinného zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla, ktorého novela zákona je v  súčasnej dobe   v schvaľovacom procese. Novelou zákona sa ustanovia v právnom systéme nové inštitúty a odstránia sa z legislatívy tie rozdiely, ktoré by mohli byť prekážkami pri voľnom pohybe osôb a poisťovacích služieb v rámci krajín EÚ. Legislatívny proces v najbližšom období bude reagovať najmä na otázky posilnenia  právomocí Úradu pre finančný trh a na skvalitnenie  kontrolnej činnosti poisťovní, v záujme  vytvorenia predpokladov pre účinnú a efektívnu ochranu poistencov.

Kapitálový trh

44.	Vývoj kapitálového trhu smeruje k posilneniu jeho likvidity, transparentnosti a štandardizácie jeho fungovania. S týmto zámerom v predchádzajúcom období  boli prijaté viaceré legislatívne normy, regulačné mechanizmy a boli uskutočnené inštitucionálne zmeny. Zatiaľ možno konštatovať, že kapitálový trh je stále najslabším článkom finančného trhu, i keď v priebehu roku 2002 sa prejavili i niektoré pozitívne výsledky jeho oživenia. 

45.	Aj v roku 2002 boli rozhodujúce aktivity orientované na štátne cenné papiere, obchodovanie s firemnými cennými papiermi malo naďalej nízky podiel. V priebehu roku 2002 sa uskutočnilo 33 aukcií štátnych pokladničných poukážok (ŠPP), na primárnom nákupe sa podieľali 79,05 % zahraniční investori, nákup domácich bánk bol na úrovni 20,72 %. Vysoký dopyt po ŠPP ovplyvnil prebytok likvidity v bankovom sektore a nedostatok iných nízko rizikových aktív, hlavne štátnych dlhopisov v druhom polroku. Na sekundárnom trhu bola zaznamenaná nízka aktivita, pretože súčasné zdaňovanie ŠPP nepodporuje rozvoj sekundárneho trhu, investori sa preto orientovali na trh so štátnymi dlhopismi. V roku 2002 sa uskutočnilo spolu 25 emisií štátnych dlhopisov v celkovej sume 60,9 mld. Sk, čo v porovnaní s rokom 2001 predstavuje zníženie o 63,94. Významné zníženie emisií vzniklo v dôsledku vydania šiestich reštrukturalizačných emisií štátnych dlhopisov. K 31.12.2002 bolo na primárnom trhu štátnych dlhopisov zaregistrovaných 20 zahraničných investorov, ktorí tvorili 2,74 % z celkového počtu. 

46.	V roku 2003  na slovenskom kapitálovom trhu pôsobí jeden organizátor verejného trhu - Burza cenných papierov (BCPB), 16 obchodníkov s cennými papiermi, ktorým bolo udelené povolenie na poskytovanie investičných služieb, čo oproti roku 2001 predstavuje výrazný pokles o cca 81%. Podiel zahraničných investorov na celkovom obrate burzy dosiahol v roku 2002 úroveň 28,3 %. V roku 2002 mali všetky burzové indexy rastúci trend. V nadväznosti na prijatie zákona č. 566/2001 o cenných papieroch z pôvodných 125 obchodníkov s cennými papiermi, žiadosť o prelicencovanie podalo 50 obchodníkov s cennými papiermi. Proces prelicencovania obchodníkov s cennými papiermi stále pokračuje a predpokladá sa, že bude ukončený v druhej polovici roka 2003. Najväčšími obchodníkmi cenných papierov sú banky. Pozitívne sa rozvíjajúcou súčasťou kapitálového trhu sú otvorené podielové fondy, ich majetok od r. 2000  rovnomerne narastá a koncom roka 2002 už prekročil hodnotu 10 mld. Sk. Rozširuje sa ponuka z produkcie domácich aj zahraničných spoločností a z hľadiska investičných príležitostí a stupňa rizika možno považovať portfólio za kompletné. 

47.	Zmeny legislatívneho rámca kapitálového trhu prebiehajú veľmi intenzívne už od roku 2000. Nositeľmi týchto zmien  sú predovšetkým zákon o burze cenných papierov, zákon o kolektívnom investovaní, nový zákon o cenných papieroch a investičných službách a príslušné vykonávacie vyhlášky. V súčasnej dobe však ešte nemožno považovať proces implementácie európskych právnych noriem za ukončený. Od 1.septembra 2002 je účinná  rekodifikácia zákona o burze cenných papierov, ktorý bol prijatý so zámerom dosiahnuť plný súlad so smernicou 34/2001 EEC (týka sa prijatia cenných papierov na kótovanie na burze cenných papierov a o informácií, ktoré sa o týchto cenných papieroch majú zverejňovať). Zákon obsahuje aj ustanovenia o vzájomnom uznávaní kótovacích prospektov medzi SR a členskými štátmi EÚ, tieto nadobudnú účinnosť ku dňu vstupu SR do EÚ. 

48.	Úprava kolektívneho investovania v zmysle zákona č. 385/1999 Z.z. (s účinnosťou od 1.1.2000) vytvorila podmienky pre obnovu dôvery investorov. Tento vplyv sa prejavil predovšetkým na  raste objemu majetku zhromaždeného v otvorených podielových fondoch. Od 1.januára 2003 je účinná ďalšia novela zákona, ktorou sa implementovali ustanovenia o vzájomnom uznávaní povolení UCITS medzi SR a ostatnými členskými štátmi EÚ. Predpokladá sa, že tieto opatrenia nadobudnú účinnosť dňom vstupu SR do EÚ. V legislatívnom pláne vlády SR na rok 2003 je zaradená príprava nového zákona o kolektívnom investovaní za účelom implementácie nových direktív EÚ, ktoré boli v tejto oblasti prijaté v roku 2001. Po vstupe SR do EÚ sa uplatní harmonizácia legislatívy kapitálového trhu a postupná liberalizácia služieb. Už  v priebehu roku 2003 má   SR dosiahnuť plnú  implementáciu Akčného plánu pre rizikový kapitál (RCAP) a do roku 2005  plnú implementáciu Akčného plánu pre finančné služby (FSAP).

4.3. Trh práce

49.	Charakteristika trhu práce Slovenska sa oproti minuloročnému PEP výrazne nezmenila.   Aj napriek tomu, že v roku 2002 došlo k poklesu miery nezamestnanosti a v roku 2003 tento trend pokračuje, naďalej pretrváva relatívne vysoká miera nezamestnanosti. Je vytváraná prevažne pracovnou silou s nízkou kvalifikáciou, najmä rómskou komunitou a mladými osobami vstupujúcimi na trh práce. V porovnaní s rokom 2001 však poklesol počet ekonomicky aktívnych obyvateľov, ktorý bol zaznamenaný po prvý raz od roku 1994. Postupne sa znižuje vplyv demografických prírastkov z predchádzajúcich období na rozsah počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov. Celková situácia na trhu práce je naďalej ovplyvňovaná štrukturálnymi zmenami a pohybmi v mikrosfére a silným vplyvom sezónnosti na počet zamestnaných a nezamestnaných. Naďalej je trh práce charakterizovaný regionálnymi rozdielmi v zamestnanosti a  nezamestnanosti. Pracovná sila v SR je málo mobilná, najmä medzi jednotlivými krajmi. Trh práce je nepružný na strane ponuky i na strane dopytu po práci. 

50.	Na zlepšenie situácie na trhu práce okrem iného prispelo zvýšenie podpory nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Za pozitívny trend možno považovať aj nárast prostriedkov čerpaných na podporu vytvárania pracovných miest,  podporu zamestnávania občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou a občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou s ťažším zdravotným postihnutím a hlavne nárast objemu čerpaných prostriedkov na rekvalifikáciu evidovaných nezamestnaných a rekvalifikáciu zamestnancov. Medziročný nárast výdavkov na aktívnu politiku trhu práce v roku 2002 bol až 55,8 %. Celkovo bolo na aktívnu politiku trhu práce vynaložených 3,48 mld. Sk, čo predstavuje 0,3 % z HDP (v roku 2001 to bolo 0,2 % z HDP), čo je podstatne nižšia úroveň v porovnaní s EÚ, v ktorej tieto výdavky na APTP dosahujú 1,2 až 1,4 % z HDP. Celkové výdavky na aktívnu politiku trhu práce v roku 2002 boli čerpané z dvoch zdrojov. Z účelovej dotácie zo štátneho rozpočtu bolo 372,9 mil. Sk čerpaných na financovanie náhrad cestovných výdavkov, dohodnutých pracovných miest pre absolventov škôl na určitú dobu a na dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesta pre dlhodobo nezamestnaných. Z rozpočtu NÚP vo výške 3,109 mld. Sk boli financované programy na podpory zamestnania a aktivizácie evidovaných nezamestnaných schvaľované centrálne NÚP a jeho regionálnymi štruktúrami. V rámci aktívnej politiky trhu práce za 1. štvrťrok 2003 bolo vyčerpaných 550,3 mil. Sk, čo bolo o 61,8 % viac ako v rovnakom období minulého roku.  Od roku 2004 sa bude aktívna politika trhu práce financovať zo štátneho rozpočtu a z Európskeho sociálneho fondu. Súčasne sa pripravujú nové nástroje aktívnej politiky trhu práce, u ktorých sa uvažuje, že budú rozdelené na nárokové a nenárokové a budú cielené predovšetkým na znevýhodnené skupiny uchádzačov o zamestnanie. 

51.	Výdavky na pasívnu politiku trhu práce sú financované výlučne z príspevkov na poistenie v nezamestnanosti. V roku 2002 sa výdavky na pasívnu politiku trhu práce vyčerpali vo výške 5,21 mld. Sk. Ich medziročný nárast predstavoval 8,8 %. V porovnaní s výdavkami na aktívnu politiku trhu práce sú vyššie a predstavujú 0,5 % z HDP. V 1. štvrťroku sa vyčerpalo na pasívnu politiku trhu práce 1,5 mld. Sk, čo predstavuje pokles  o 3,1 % v porovnaní s 1. štvrťrokom 2002. Od roku 2004 sa počíta so znížením poistného na poistenie v nezamestnanosti a so zmenou inštitucionálneho zabezpečenia výberu poistného a výplaty dávky v nezamestnanosti z Národného úradu práce na Sociálnu poisťovňu. 
	
52.	Politika zamestnanosti a politika trhu práce v roku 2002 aj od začiatku roku 2003 pôsobia v súlade s európskou stratégiou zamestnanosti realizovanou prostredníctvom Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003. Vo februári 2003 vláda SR posúdila plnenie opatrení Národného akčného plánu zamestnanosti za rok 2002. Následne bol vypracovaný nový Národný akčný plán zamestnanosti na rok 2003. Ide o komplexný dokument, ktorý obsahuje rozpracovanie európskej stratégie zamestnanosti na podmienky SR vo forme horizontálnych cieľov – podmienky dosiahnutia plnej zamestnanosti v spoločnosti založenej na vedomostiach a vo forme  rozpracovaných 18 Zásad zamestnanosti EÚ v štvorpilierovej štruktúre do priorít, cieľov, nástrojov na ich dosiahnutie a spoločných ukazovateľov na pravidelné vyhodnocovanie dosiahnutého pokroku v podmienkach SR tak, aby výsledky mohli byť porovnávané s dosahovanou úrovňou v členských štátoch EÚ. Národný akčný plán zamestnanosti na rok 2003 obsahuje rozpracovanie jednotlivých zásad európskej stratégie zamestnanosti do priorít a cieľov, ktoré sa budú realizovať v roku 2003 nadväzne na úlohy vyplývajúce z Programového vyhlásenia vlády SR, Stratégie podpory rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce (ďalej len „Stratégia“), Sektorového operačného programu – Ľudské zdroje a priorít, ktoré vyplývajú z dokumentu Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR. Od roku 2004 bude SR realizovať stratégiu zamestnanosti v úplnom súlade s európskou stratégiou zamestnanosti platnou pre členské štáty EÚ. Od tohto roku bude vypracovanie a realizácia národných akčných plánov zamestnanosti, v súlade s reformovanou európskou stratégiou zamestnanosti, záväzná. Do tejto etapy vyústi systém Spoločného hodnotenia priorít zamestnanosti v SR, ktorý spolu s EK Slovensko uskutočňovalo od roku 2000 a ktoré bolo ukončené hĺbkovou previerkou plnenia záverov a priorít z dokumentu „Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR“, ktorú uskutočnili zástupcovia EK v júni 2003.

53.	Prioritou vlády SR je prehĺbiť trend rastu zamestnanosti, ktorý sa naštartoval v rokoch 2001 a 2002. K plneniu tohto zámeru má prispieť vyšší hospodársky rast, zvýšenie pružnosti trhu práce, kvalifikácie pracovnej sily, motivačnosti sociálneho systému a ďalšie faktory. V apríli 2003 vláda SR schválila  Stratégiu podpory rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce. Stratégia vychádza z presvedčenia, že každá zmysluplná práca je lepšia ako nečinnosť a rast zamestnanosti je najúčinnejším spôsobom boja proti chudobe. Cieľový stav, ktorý má táto Stratégia ambíciu dosiahnuť, predstavuje vytvorenie systému, ktorý bude motivovať jednotlivcov v produktívnom veku nájsť a udržať si zamestnanie a byť aktívni pri riešení svojej sociálnej situácie. Preto bude sociálny systém konštruovaný tak, aby sa práca či podnikanie vyplatili najviac. Dlhodobým cieľom stratégie je vytvoriť možnosť nájsť si zamestnanie pre všetkých jednotlivcov, ktorí sa skutočne chcú zamestnať. Pri súčasnej miere nezamestnanosti je tento cieľ realistický v horizonte 10 – 15 rokov pri splnení súvisiacich podmienok hospodárskeho rastu, reforiem sociálneho a vzdelávacieho systému a pružného trhu práce.

54.	V stratégii sú navrhované opatrenia v nasledovných oblastiach:
-	zníženie demotivačných účinkov daňového a odvodového zaťaženia pracovnej sily na tvorbu pracovných miest
-	posilnenie motivácie jednotlivca nájsť a udržať si zamestnanie
-	podpora ekonomickej a sociálnej aktivity jednotlivca a jeho zamestnanteľnosti
-	spružnenie trhu práce
-	efektívnejšie zabezpečenie štátnej správy a služieb v oblasti trhu práce a sociálnych vecí
-	obmedzenie zneužívania sociálneho systému.
Realizácia týchto opatrení bude postupná a jej ukončenie sa predpokladá v roku 2004, resp. 2005. Pôjde o zmeny existujúcej legislatívy, reformu inštitucionálneho systému, finančných opatrení s dôrazom na riešenie vysokého daňového a odvodového zaťaženia práce a opatrení zameraných na informovanosť všetkých zainteresovaných. Stratégia je previazaná s postupne realizovanými zmenami v iných oblastiach najmä s prebiehajúcou daňovou reformou, dôchodkovou reformou, reformou verejnej správy, reformou verejných služieb zamestnanosti, systému sociálneho poistenia, reformou systému sociálnej pomoci, dávky hmotnej núdzi a inštitucionálneho zabezpečenia, systému sociálnej pomoci, vytvorením legislatívnych podmienok pre zvýšenie flexibility trhu práce. Realizácia Stratégie je priebežne koordinovaná aj s reformou financovania základného a stredného školstva, reformou ďalšieho vzdelávania, so zmenami v oblasti bytovej politiky, ako aj v železničnej a autobusovej doprave.

55.	V realizácii Stratégie sa predpokladá istá flexibilnosť na meniace sa finančné možnosti a vývoj prostredia bez zmeny filozofie. Preto je jej realizácia možná s rôznou úrovňou náročnosti pre verejné financie. Už pri tvorbe rozpočtu na rok 2004 boli s Ministerstvom financií SR konzultované a dohodnuté možnosti premietnutia opatrení navrhovaných v Stratégii do návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004. Následne sú postupne konkretizované parametre nového systému ovplyvňujúce jeho nákladnosť. Zámerom je financovať realizáciu Stratégie jednotným finančným rámcom umožňujúcim pružnú kombináciu vlastných a cudzích zdrojov, financovanie bežných aj kapitálových výdavkov a poskytovanie návratných a nenávratných finančných prostriedkov. Finančné zdroje budú pochádzať najmä zo štátneho rozpočtu, Európskeho sociálneho fondu, prostriedkov Európskej investičnej banky, prostriedkov Svetovej banky, Rozvojovej banky Rady Európy, zdrojov domácich právnických a fyzických osôb podieľajúcich sa na spolufinancovaní  projektov.

56.	Finančné zdroje budú využívané na financovanie nového systému na pomoc v hmotnej núdzi, financovanie nových aktívnych opatrení na podporu zamestnania a samozamestnania nezamestnaných, financovania fungovania novej štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, služieb zamestnanosti, projekty v rámci Sektorového operačného programu Ľudské zdroje a Jednotného programového dokumentu Bratislava cieľ 3. Európsky sociálny fond by mal byť dominantným nástrojom financovania projektov zvyšovania zamestnanosti, zlepšovania zamestnateľnosti, participácie sociálnej inklúzie, rodinne orientovanej zamestnanosti, ako aj modernizácie a reštrukturalizácie služieb v oblasti sociálnych vecí a verejných služieb zamestnanosti.

57.	Vytvorenie systému štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a služieb zamestnanosti od 1. októbra 2003 (I. etapa) a od 1. januára 2004 (II. etapa) umožní zefektívniť a spružniť prácu s uchádzačmi o zamestnanie, priblížiť výkon prvého kontaktu k nezamestnaným, poskytovať komplexné sociálne služby a služby zamestnanosti uchádzačom o zamestnanie a poberateľom dávky v hmotnej núdzi z jedného miesta. Na základe skúseností zo zahraničia sa predpokladá, že dôsledná reforma bude trvať 2 – 3 roky a jej úspešné riadenie bude kľúčom k zlepšeniu situácie na trhu práce v SR.

58.	K spružneniu trhu práce majú prispieť aj zmeny v pracovnom práve. Na základe skúseností z aplikácie Zákonníka práce účinného od apríla 2002 a na základe odporúčania Medzinárodného úradu práce bola pripravená a v júni 2003 schválená NR SR jeho novela. Novelizovaný Zákonník práce oproti doterajšiemu právnemu stavu zabezpečuje väčšiu flexibilitu pracovnoprávnych vzťahov, znižuje mieru donucujúcich (kogentných) ustanovení a vo väčšej miere vytvára predpoklady na autonómne kolektívne vyjednávanie sociálnych partnerov. Úprava pracovných podmienok a podmienok zamestnávania sa prenecháva sociálnym partnerom v kolektívnych zmluvách v závislosti od podmienok zamestnávateľa, regiónu, príslušného odvetvia. Novelou sa odstraňuje doterajší administratívny zásah  iných inštitúcií do pracovnoprávnych vzťahov pri niektorých právnych inštitútoch, čím sa zjednodušuje ich aplikácia. Spružňujú sa druhy pracovných pomerov tak, aby zamestnávateľ mohol zabezpečiť plnenie úloh v závislosti od toho, či ide o dlhodobé úlohy, alebo tie, ktoré majú  prechodný charakter. Zamestnávateľovi sa umožňuje voľnejšie uzatváranie pracovného pomeru na určitú dobu a pracovného pomeru na kratší úväzok. V novele Zákonníka práce sa nahradzuje doterajšie výlučné pôsobenie odborov pri zabezpečovaní spravodlivých a uspokojivých pracovných podmienok u zamestnávateľa prostredníctvom volených zástupcov v súlade s Dohovorom MOP č. 135 o ochrane a podmienkach na činnosť poskytovaných zástupcom zamestnancov v podniku, súčasným pôsobením odborov a zamestnaneckých rád u zamestnávateľa pričom sú taxatívne vymenované spôsoby participácie jednotlivých zástupcov zamestnancov. Právo na informácie a konzultácie vyplýva zástupcom zamestnancov zo Smernice 2002/14/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a konzultácie so zamestnancami v Európskom spoločenstve. V súlade s Dohovorom MOP č. 135 sa navrhuje súčasné pôsobenie odborovej organizácie a zamestnaneckej rady u zamestnávateľa, pričom odborovej organizácii bude patriť výlučné právo na kolektívne vyjednávanie.

4. 4.  Reforma verejnej správy

59.	Pre rok 2003 a nasledujúce roky je platný základný cieľ reformy verejnej správy z PEP 2002 – skvalitniť a zefektívniť výkon verejnej správy a služieb pre občana. Hoci jadrom reformy je decentralizácia verejnej správy a prechod kompetencií zo štátnej správy na samosprávu, v súčasnosti sa zintenzívňuje aj proces zmien štátnej správy. V máji 2003 bol vládou schválený Projekt ďalšej decentralizácie verejnej správy na roky 2003 – 2006. Tento projekt nadväzuje na vládnu koncepciu decentralizácie a modernizácie verejnej správy schválenú v roku 2000 a navrhuje a konkretizuje ďalší priebeh reformy verejnej správy. Navrhované zmeny sa týkajú predovšetkým decentralizácie ďalších kompetencií a  reformy miestnej štátnej správy a návrh úprav vo financovaní územných samospráv. Obsahom projektu sú tiež návrhy zmien v oblasti  územnej samosprávy, správneho konania a správneho súdnictva a informovania verejnosti. V projekte sú tiež navrhnuté možné riešenia problémov súvisiacich s rozdrobenosťou sídelnej štruktúry SR s cieľom zefektívnenia výkonu samospráv pri presúvaných kompetenciách. Schválený projekt slúži ako záväzný podklad pre tvorbu ďalšej legislatívy.

60.	V súlade so zákonom č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z miestnej štátnej správy na obce a samosprávne kraje v súčasnosti prebieha odovzdávanie kompetencií v oblasti zriaďovateľských úloh, ale aj niektorých administratívno-správnych úloh. K 1.1.2003 prešli na samosprávu obcí a vyšších územných celkov prakticky všetky úlohy definované zákonom, s výnimkou správy, údržby a výstavby ciest II. a III. triedy, ktoré prejdú k 1. januáru 2004. Do kompetencií obcí prešli doteraz pôsobnosti na úseku matričnej činnosti, kultúry, ochrany prírody, vodného hospodárstva, školstva, sociálnych vecí, územného plánovania a stavebného poriadku, zdravotníctva, regionálneho rozvoja a cestovného ruchu. Samospráva vyšších územných celkov prevzala doteraz do kompetencie úlohy na úsekoch civilnej ochrany, regionálneho rozvoja, sociálnej pomoci, divadelnej činnosti, múzeí a galérií, osvetovej činnosti, knižníc, telesnej kultúry, dráh a cestnej dopravy, školstva, zdravotnej starostlivosti a územného plánovania. 

61.	Doterajší proces prechodu pôsobností bol poznačený problémami, ktoré súviseli najmä s financovaním decentralizovaných pôsobností a s delimitáciou majetku (najmä školských zariadení). V základnom a strednom školstve sa intenzívne prejavuje absencia normatívov na jednotku výkonu prenášanej kompetencie. Okrem toho majetok, najmä školských a zdravotníckych zariadení, bol pri prechode na obce a vyššie územné celky zaťažený nevysporiadanými prevádzkovými dlhmi, najmä dlhmi zdravotníckych zariadení (3,5 mld. Sk). Tento proces bol poznačený i vecnými, organizačnými a metodickými problémami, ako aj neuzavretým procesom privatizácie nemocníc. Naznačené problémy tak spôsobili oneskorovanie podpisu delimitačných protokolov, a tým i oneskorenie prísunu finančných prostriedkov na výkon prenesených kompetencií. Doterajší priebeh procesu decentralizácie poukazuje na potrebu zlepšenia mechanizmov pre zabezpečenie prenesených kompetencií, vrátane legislatívnych úprav. 

62.	V blízkej budúcnosti v nadväznosti na zmeny miestnej štátnej správy sa predpokladá presun ďalších kompetencií na samosprávne orgány najmä v oblasti, pôdohospodárstva, na úseku dopravy a prepravy, zdravotníctva, sociálnych vecí, ochrany a tvorby životného prostredia, financií, cien a správy majetku, všeobecnej vnútornej správy. Kompetencie, ktoré boli doteraz vykonávané v režime preneseného výkonu pôsobnosti štátnej správy, budú orgány územnej samosprávy tam, kde je to odôvodnené, vykonávať ako samosprávnu pôsobnosť. 

63.	V rámci reformy miestnej štátnej správy bude k 1. 1. 2004 zrušená integrovaná štátna správa. Budú zrušené okresné úrady, krajské v dnešnej podobe tiež, zostanú len ako orgán špecializovanej miestnej štátnej správy ministerstva vnútra. Zriadia sa úrady špecializovanej miestnej štátnej správy s poskytovaním výlučných kompetencií štátu, čím začne pôsobiť nová štruktúra miestnej štátnej správy. Ich rozmiestnenie v jednotlivých krajoch by malo byť plne podriadené kritériám efektívnosti plnenia úlohy, zabezpečeniu kvality a dostupnosti poskytovanej služby občanovi. 

Verejná správa v kontexte prístupového procesu do EÚ

64.	Vláda SR venuje systematickú pozornosť vytváraniu administratívnych kapacít pre implementáciu práva a čerpanie finančných fondov EÚ. Zámery, ktoré si vláda v tejto oblasti stanovuje sa nedarí plniť v plnej miere, k čomu v roku 2002 prispela aj aplikácia zákonov o štátnej a verejnej službe. Na základe posúdenia doterajšieho vývoja vláda prijíma opatrenia k eliminácii prekážok pri budovaní potrebných kapacít.  V auguste roku 2002 vláda rozhodla o vytvorení nových pracovných miest v roku 2003 na zabezpečenie administratívnych kapacít potrebných pre implementáciu práva EÚ. Plánované administratívne kapacity sú zabezpečené aj finančne - rezervou v štátnom rozpočte na rok 2003. K plneniu uvedených zámerov prispejú opatrenia vlády, ktorými sa odstraňujú prekážky a limity vyplývajúce z platného zákona o štátnej službe. V tomto smere bude pôsobiť:
-	pripravený návrh novely zákona o štátnej službe, ktorou sa vytvárajú podmienky pre lepšiu motiváciu odborníkov vstupovať do štátnej služby; 
-	v apríli 2003 vládou schválený systém finančného ohodnotenia odborníkov na pozíciách so zodpovednosťou za čerpanie fondov EÚ s cieľom zlepšiť implementáciu projektovo orientovaných fondov EÚ – predvstupových fondov, štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu;
-	delegovanie právomocí Úradu pre štátnu službu realizovať výberové konania na voľné štátnozamestnanecké miesta na jednotlivé služobné úrady (príslušné ministerstvá);
-	realizácia vnútorných auditov jednotlivých ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sú relevantné z hľadiska členstva SR v EÚ a  z nich vyplývajúcich záverov.

65.	V súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie sa stále väčší dôraz kladie na odbornú pripravenosť a systém vzdelávania zamestnancov. Úrad vlády SR, Úrad pre štátnu službu a osobné úrady pripravujú a spolupracujú pri vzdelávaní nových pracovníkov a tých  pracovníkov, ktorí  sa budú zúčastňovať prác vo výboroch a pracovných skupinách EÚ. 

Reforma štátnej štatistiky

66.	Reforma štátnej štatistiky pokračovala implementáciou ďalších nariadení Európskej únie s cieľom dosiahnuť plný súlad s princípmi štatistiky uplatňovanými v členských krajinách v makroekonomických, odvetvových a sociálnych štatistikách. Realizovali sa dva veľké národné projekty týkajúce sa vybudovania registra fariem a registra malých a stredných podnikov. Prebiehajú projekty týkajúce sa zlepšovania regionálnej štatistiky, štatistiky zamestnanosti,  sociálnych a cenových štatistík. Pokračuje realizácia systému Intrastat tak, aby sa začala jeho činnosť od mája budúceho roku. Budujú sa špecializované databázy a plnia sa úlohy, týkajúce sa zabezpečenia Akčného plánu pre vytvorenie sústavy štatistických ukazovateľov potrebných pre riadenie ekonomiky v rámci menovej únie.

4.5.	Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

67.	Trvalo udržateľný, ekonomicky a regionálne vyvážený rozvoj celého odvetvia pôdohospodárstva, udržanie vidieckeho osídlenia a kultúrneho rázu krajiny je jednou z rozhodujúcich podmienok ďalšieho rozvoja Slovenska. Vývoj v roku 2002  potvrdil  orientáciu na reformné ciele stanovené sektorovými koncepciami. Medziročne vzrástla hrubá poľnohospodárska produkcia o 5,5 %, pokračoval trend zvyšovania  tvorby pridanej hodnoty, ktorá medziročne vzrástla o 7,7 % a vzrástli tržby za poľnohospodárske výrobky o 9,5 %, pri vyššej dynamike rastu tržieb za rastlinné výrobky (o 12,2 %).  Poľnohospodárstvo, podobne ako v roku 2001, dosiahlo zisk v objeme 470 mil. Sk. 
68.	V nadväznosti na rozpracovanie Programového vyhlásenia vlády prijali sa niektoré dielčie opatrenia na korekciu cieľov a nástrojov koncepcii z roku 2000. Strednodobými prioritami rezortnej politiky sú:
•	posilnenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskej výroby,
•	doriešenie vlastníckych vzťahov k pôde a rozvoj trhu s pôdou, 
•	dobudovanie štruktúr potrebných na riadenia a administrovanie Spoločnej poľnohospodárskej politiky, 
•	zachovania a ochrana lesov na Slovensku,  
•	v súlade s požiadavkami európskych štandardov vytvárať podmienky na zlepšenie zásobovania vodou, ochranu pred znečisťovaním vôd a  ochranu pred povodňami, 
•	vytvárať podmienky na podporu rozvojových aktivít v tejto oblasti,
•	dobudovať systém včasného varovania a vyrozumenia na vodných dielach.
V súčasnosti sa pracuje na príprave Strednodobej koncepcie  politiky rezortu pôdohospodárstva na roky 2004-2006.
69.	Základnou prioritou rezortu na rok 2003 je dovŕšenie príprav na vstup do EÚ a prevzatie Spoločnej poľnohospodárskej politiky. Ide o  aproximáciu smerníc a nariadení EÚ, vrátane ich technického, administratívneho zabezpečenia v oblasti veterinárnej a fytosanitárnej inšpekcie, monitoringu cudzorodých látok, zdravotníckych a hygienických podmienok, predchádzanie a likvidácia nákaz, kvality potravín a pod. Nemenej dôležitou úlohou z hľadiska prevzatia Spoločnej poľnohospodárskej politiky a možnosti čerpania zo spoločných fondov EÚ je dobudovanie administratívnych a inštitucionálnych štruktúr potrebných na výkon agrárnej politiky EÚ a poskytovanie dotačných podpôr  na území Slovenska – predovšetkým Platobnej agentúry  a kontrolného systému IACS ako aj potrebných štruktúr agropotravinového trhu (intervenčné miesta, verejné sklady, monitoring trhu, informačné systémy) a dobudovanie hraničných prechodov pre oblasť veterinárnu a fytosanitárnu. 
Legislatívne sú tieto opatrenia zabezpečené v pripravovanej novele  zákona o potravinách  a nadväzujúcich hlavách Potravinového kódexu a ďalších predpisoch, ktoré sú v legislatívnom konaní. Oblasť poľnohospodárskeho trhu a zásady výkonu podpory pôdohospodárstva, vrátane inštitucionálneho zabezpečenia  rieši pripravovaný zákon o Pôdodospodárskej platobnej agentúre a o podpore podnikania  v pôdohospodárstve,  ktorého prijatie sa predpokladá v 2. polroku 2003.
70.	Základom pre zásadnú reformu  podpornej politiky poľnohospodárstva  a vidieka je harmonizácia podporných systémov so Spoločnou poľnohospodárskou politikou. V tomto smere sa už pre rok 2003 pristúpilo k dielčím zmenám premietnutým vo výnose MP SR č. 148/1/2003-100 a výnose MP SR č. 148/2/2003-100. Podporná politika agrosektoru pre rok 2003 je koncipovaná do troch programových cieľov, a to:
-	podporu podnikateľov hospodáriacich v znevýhodnených poľnohospodárskych oblastiach (táto podpora sa poskytuje na základe vymedzenia katastrálnych území obcí patriacich do jednotlivých poľnohospodársky znevýhodnených oblastí v zmysle stanovených kritérií),
-	podporu  podnikateľov v poľnohospodárstve poskytovanej v rámci rozpočtového programu poľnohospodárstva a výroby potravín,
-	podporu nosných záručných programov prostredníctvom Slovenskej záručnej a rozvojovej banky.
71.	Zásadnou zmenou v systéme podpôr do poľnohospodárstva bude prevzatie systému priamych podpôr v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a prijatie Plánu rozvoja vidieka a  Sektorového operačného programu. Vzhľadom na mimoriadnu administratívnu náročnosť systému priamych platieb EÚ, pripravované zmeny Spoločnej poľnohospodárskej politiky v rámci Strednodobej revízie SPP (ktoré smerujú k zjednodušeniu súčasných podporných schém) a s využitím možností, ktoré dáva novým členským krajinám zmluva o pristúpení predpokladá sa po vstupe Slovenska do EÚ dočasne uplatnenie zjednodušenej schémy jednotných  platieb na plochu“ (single area payment), ktorá umožňuje pružnejšiu reakciu na nové podmienky trhu.
72.	V súčasnosti sa završujú práce  na príprave Plánu rozvoja vidieka na roky 2004-2006 (s termínom na predloženie do  vlády SR – jún 2003), ktorý je nevyhnutnou podmienkou na čerpanie prostriedkov z prostriedky garančnej sekcie EAGGF určené na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka.
  Navrhované opatrenia horizontálne (Oblasti Cieľa 1 a 2):
Opatrenie 1.   Znevýhodnené oblasti a oblasti s ekologickými obmedzeniami
Opatrenie 2.   Agroenvironmentálna podpora
Opatrenie 3.   Zalesňovanie poľnohospodárskej pôdy
Opatrenie 4.   Podpora na splnenie noriem Spoločenstva
Opatrenie 5.   Odbytové organizácie výrobcov
Opatrenie 6.   Technická pomoc

  Navrhované opatrenia pre Oblasť Cieľa  2:
Opatrenie 1.   Investície do poľnohospodárskych podnikov
Opatrenie 2.   Zlepšenie spracovania a predajnosti poľnohospodárskych produktov
Opatrenie 3.   Lesné hospodárstvo
Opatrenie 4.   Pozemkové úpravy
Opatrenie 5.   Obnova poľnohospodárskeho výrobného potenciálu poškodeného
prírodnými pohromami a zavádzanie vhodných nástrojov na prevenciu
Opatrenie 6.   Vzdelávanie
Opatrenie 7.   Poradenstvo

Finančná tabuľka podľa rokov:
   							        (v stálych cenách roku 1999 v tis.  EUR)
Rok	Spolu	Verejné výdavky	
		EAGGF –garančná sekcia	ŠR SR	
2004	135 250  	108 200	27 050 	
2005	147 879 	118 300 	29 579 	
2006	157 250  	125 800 	31 450 	
2004-2006	440 379 	352 300 	88 079 	

73.	Sektorový operačný program (SOP) poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ktorého gestorom je MP SR bol  schválený vládou SR v marci 2003, ako súčasť Národného rozvojového plánu SR. V súčasnosti je   predložený na posúdenie    Európskej komisii. Strategickým cieľom Sektorového operačného programu je:
-	zvýšiť efektívnosť poľnohospodárskej produkcie pri dodržaní ochrany životného prostredia a starostlivosti o zvieratá, rozvoj konkurencieschopnej a environmentálne šetrnej poľnohospodárskej a lesníckej výroby, zlepšiť spracovateľskú štruktúry poľnohospodárskych a rybích výrobkov, zabezpečiť kvalitu potravín 
-	zlepšiť kvalitu života vidieckej populácie rastom životných štandardov, vytvárať primerané sociálne prostredie, rozvíjať aktivity vidieka a chrániť kultúrne dedičstvo a hodnoty krajiny
-	zvýšiť absorbčnú kapacitu cez odborné vzdelávanie a poradenstvo.
Tieto ciele sa budú zabezpečovať prostredníctvom 11 opatrení financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ a verejných i súkromných domácich zdrojov: 
Opatrenie  1.   Investície do poľnohospodárskych podnikov
Opatrenie  2.   Zlepšenie spracovania a predajnosti poľnohospodárskych produktov
Opatrenie  3.   Lesné hospodárstvo
Opatrenie  4.   Rybné hospodárstvo (financované cez FIFG)
Opatrenie  5.   Pozemkové úpravy
Opatrenie  6.   Diverzifikácia poľnohospodárskych činností
Opatrenie  7.   Renovácia a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka
Opatrenie  8.   Obnova poľnohospodárskeho výrobného potenciálu poškodeného prírodnými
    	            pohromami a zavádzanie vhodných nástrojov na prevenciu
Opatrenie  9.   Vzdelávanie
Opatrenie 10.  Poradenstvo
Opatrenie 11.  Technická pomoc

Finančná tabuľka podľa rokov:
                                                                                                       (v stálych cenách roku 1999 v tis. EUR)
Rok	Spolu	Verejné výdavky	
		EAGGF –usmerňovacia sekcia	FIFG	ŠR SR	
2004	  89 657 	  61 505	1 255 	26 897  	
2005	120 514 	  82 673 	1 687 	36 154 	
2006	149 929 	102 851 	2 099 	44 979	
2004-2006	360 100 	247 029 	5 041 	108 030 	
74.	Predvstupový program SAPARD: V záujme zvýšenia čerpania finančných prostriedkov z programu SAPARD  sa od začiatku implementácie programu Európskou komisiou (15. 4. 2002) prijalo a realizovalo viacero opatrení, efekt ktorých sa začal prejavovať od februára 2003. V prvom polroku 2003 sa uskutočnila zo strany Národného fondu a služieb Komisie akreditácia zostávajúcich opatrení (č.3-podpora zakladania odbytových organizácií výrobcov, č.4b – infraštrukturálne investície neprinášajúce zisk, č.6-Poľnohospodárske výrobné postupy smerujúce k ochrane životného prostredia, č.8-rozvoj ľudských zdrojov, č.9-technická pomoc). Akreditácia prebehla úspešne a opatrenia sa začnú realizovať od júla 2003. (SR je treťou krajinou ktorá má akreditované všetky opatrenia Plánu). Do konca apríla 2003 prijala agentúra 181 žiadosti v celkovej výške uznaných nákladov 2052 mil. Sk, Doteraz bolo schválených 100 projektov  v celkovej hodnote 1162 mil.Sk. Na  základe  doterajšieho trendu predkladania a posudzovania projektov je možné predpokladať , že do konca februára 2004 môže byť predložených na Agentúru Sapard minimálne  520 projektov, z toho do 30.12.2003 by bolo schválených  400 – 450 projektov. 

  Finančná tabuľka

Ročná finančná dohoda	ES	ŠR SR	
	mil.Euro	mil.Euro	
Poskytnuté	2000	18,6	6,16	
	2001	18,98	6,292	
Návrh	2002	19,5	6,336	
	2003	19,7	6,56	
75.	Obnova evidencie pôvodných pozemkov a právnych vzťahov k nim je jedným z kľúčových predpokladov pre kvalitne fungujúci trh s pôdou, zrýchlenie integračného prístupu v oblasti stimulácie zahraničných investícií do pozemkov,  racionálne a efektívne využitie pôdy pre účely poľnohospodárskej prvovýroby. Vláda si dala ambiciózny  cieľ doriešiť problém vlastnícky neusporiadanej pôdy, podporiť doriešenie vlastníckych vzťahov (vrátane posilnenia nevyhnutných finančných prostriedkov pre tento proces) a nápravu existujúcich krívd vo vzťahu k  poľnohospodárskej a lesnej pôde. V zmysle programového vyhlásenia vlády SR sa v súčasnosti pripravuje legislatívna norma, ktorá obnoví lehoty na uplatnenie nárokov podľa zákona č. 229/ 1991 Zb.  o úprave vlastníckych vzťahov k pôde. Usporiadanie pozemkového vlastníctva je dlhodobejší proces, prebiehajúci v zmysle zákonov a spôsobmi uvedenými v predchádzajúcom PEP. Aktuálne výsledky tohto procesu znamenajú, že:
-	za pozemky, ktoré štát nemohol vrátiť pôvodným vlastníkom, bola poskytnutá náhrada buď vo forme iných pozemkov vo vlastníctve štátu, alebo finančná náhrada. Takto na odškodnenie poskytol štát  22 tis.ha pozemkov a 640 mil. Sk činilo doterajšie finančné odškodnenie;
-	pre vlastníkov, ktorí prejavili záujem o užívanie pôdy, hradil štát náklady spojené s vyčleňovaním pôvodných pozemkov alebo pozemkov do náhradného užívania na výmere 273 tis. ha poľnohospodárskej pôdy a 62 tis.ha lesnej pôdy,  čo bolo spojené s nákladmi vo výške 255 mil. Sk;
-	rámci obnovy evidencie pozemkov a právnych vzťahov k nim (registrácia vlastníckych práv s predpokladom ukončenia v r. 2005), bolo do konca roku 2002 vyčerpaných 2.2 mld. Sk zo štátneho rozpočtu a práce ukončené na  cca 55 %;
-	pozemkové úpravy sa zatiaľ realizovali v menšom rozsahu. Do roku 2002  boli ukončené pozemkové úpravy v 12 katastrálnych územiach a rozpracované sú v 94 kat. územiach. Náklady spojené s týmito prácami predstavujú 700 mil. Sk, z toho boli ukončené práce v rozsahu 125 mil. Sk  Odhad nákladov na dokončenie rozpracovaných projektov pozemkových úprav predstavuje 575 mil. Sk.
Pre usporiadanie pozemkového vlastníctva bola vypracovaná ”Koncepcia usporiadania pozemkového vlastníctva” a ”Organizačné zabezpečenie projektu usporiadania pozemkového vlastníctva” novelizované v roku 2000, schválené uznesením vlády č. 1023/2000. V zmysle tejto koncepcie sa uvažuje s potrebou finančných prostriedkov vo výške:
  	rok		2003	2004    2005
  	mil. Sk		920	920	1020

4. 6.  Ďalšie oblasti reforiem

4.6.1.  Reforma súdnictva

76.	Vláda SR považuje za jednu zo svojich priorít dôslednú reformu súdnictva, posilňovanie vymožiteľnosti práva a zásadnú zmenu v trestnej politike štátu. Dôsledná reforma súdnictva vychádza zo základného cieľa, ktorým je vytvorenie súdneho systému založeného na rešpektovaní zásad spravodlivého súdneho procesu, nezávislého, nestranného a dôveryhodného súdneho rozhodovania bez zbytočných prieťahov. Približovanie k tomuto cieľu vyžaduje zásadné zmeny na úrovni 
•	inštitucionálno-organizačnej, 
•	súdno-procesnej, 
•	statusovej.

77.	K zlepšeniu inštitucionálnej a organizačnej stránky súdnictva  prispievajú prebiehajúce reformy, ktoré sú súčasťou Koncepcie stabilizácie súdnictva. Aj naďalej prebieha projekt „Súdny manažment“, ktorý sa zavádza na  všetky súdy, a ktorého cieľom a úlohou je zabezpečiť transparentné a spravodlivé prideľovanie veci sudcom. V súvislosti s projektom sa zlepšuje aj materiálne a technické vybavenie súdov, ktoré je nevyhnutné na zlepšenie administratívnej práce na súdoch a urýchlenie komunikácie v rámci súdnej sústavy. Elektronické podateľne boli nainštalované do konca roku 2002 na všetky okresné aj krajské súdy v SR. V súčasnosti sa pripravuje program elektronickej podateľne aj pre Najvyšší súd SR. Od septembra 2002 je účinný zákon č. 425/2002 Z.z. o vyšších súdnych úradníkoch a o zmene a doplnení zákona č. 335/1991 Z. z. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov. Vyšší súdni úradníci sú v zmysle zákona oprávnení vykonávať skutkovo a právne jednoduché úkony súdu, ktoré nespočívajú v rozhodnutí priamo zo zákona, a môžu vykonávať aj ďalšie úkony na základe poverenia sudcu. Vláda vytvorila podmienky na prijatie 200 vyšších súdnych úradníkov v roku 2002 a ďalších 200 v roku 2003. Všetky tieto zmeny majú za cieľ posilniť efektivitu súdnictva tým spôsobom, že vytvárajú sudcovi podmienky na to, aby mohol vykonávať rozhodovaciu činnosť v závažných právnych veciach, aby mal dostatočný časový priestor a dostatok kvalifikovaných  pomocníkov na svoju prácu.

78.	Funkčnosť systému súdnictva však ovplyvňuje aj štruktúra súdnej sústavy, ktorú tvorí sieť súdov v štáte a určenie ich vecnej príslušnosti. Z uvedeného dôvodu sa pripravuje optimalizácia súdnej sústavy, ktorej cieľom je priniesť dlhodobo naplánovanú a progresívnu zmenu súdnej sústavy. Realizovaním zmien dôjde k zjednodušeniu a k zhospodárneniu správy súdov. Cieľom je vybudovanie trojstupňovej sústavy všeobecného súdnictva. Vytvoria sa predpoklady na to, aby prvostupňové súdy boli dostatočne silné na to, aby postupne prebrali všetku prvostupňovú agendu v SR. Tým sa umožní, aby krajské súdy vybavovali iba odvolaciu agendu a Najvyšší súd SR rozhodoval iba o mimoriadnych opravných prostriedkoch a vykonával zjednocujúcu rozhodovaciu činnosť.

79.	V rámci súdno-procesných reforiem sa predovšetkým v občianskom súdnom konaní prehĺbi princíp kontradiktórnosti konania, ktorý vo sfére vykonávania dôkazov zvýši zodpovednosť účastníkov konania za výsledok sporu. Doterajšia úloha súdu pri zabezpečovaní dôkazov predlžuje súdne konanie a umožňuje porušovanie princípu nestrannosti súdneho procesu.  V máji 2003 vláda predložila parlamentu návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Občiansky súdny poriadok. Základným zámerom predkladanej novely Občianskeho súdneho poriadku je zrýchlenie a zefektívnenie občianskeho súdneho konania, bez ujmy na ústavnosti a zákonnosti jeho priebehu, zavedenie ďalších prvkov kontradiktórnosti konania, úprava  a vyriešenia problémov, ktoré sa vyskytli v rámci súdno-aplikačnej praxe. Vládny návrh zákona zohľadňuje praktické pripomienky zo strany sudcov a napomáha tým vytvoriť efektívne fungujúci mechanizmus právnej ochrany práv fyzických a právnických osôb, ako aj zachovanie princípu právnej istoty. K zvýšeniu plynulosti a efektívnosti občianskeho súdneho konania bolo nevyhnutné návrhom nanovo upraviť postup pri uplatňovaní námietok zaujatosti v rámci občianskeho súdneho konania. Obmedzuje sa konanie tých účastníkov konania, ktorí  zneužívajú inštitút námietok zaujatosti ako obštrukčný nástroj na zdržiavanie konania. Predložený vládny  návrh reaguje aj na zmeny právneho poriadku, ktoré vyvolali potrebu doplniť alebo zmeniť jednotlivé ustanovenia Občianskeho súdneho poriadku. 
V rámci komplexného prístupu k vykonávaniu inštitucionálno-organizačných a súdno-procesných zmien v súdnictve vedúcich k zrýchleniu súdneho konania je pripravovaná aj zmena konkurzného práva a obchodného registra. 

80.	Pre vytvorenie účinnejších a efektívnejších nástrojov v boji proti korupcii, mimoriadne závažnej ekonomickej a majetkovej trestnej činnosti a aj trestnej činnosti niektorých ústavných činiteľov a ďalších vybraných osôb sa navrhuje zriadiť Úrad špeciálneho prokurátora a špeciálny súd na prejednávanie vymedzených trestných vecí. Z uvedeného dôvodu ministerstvo spravodlivosti a generálna prokuratúra pripravili návrh zákona o Úrade špeciálneho prokurátora na odhaľovanie a trestné stíhanie korupcie a organizovaného zločinu, o zriadení špeciálneho súdu a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Cieľom prijatia tohto zákona je prelomenie miestnych väzieb medzi jednotlivými štátnymi a justičnými orgánmi za účelom zlepšenia predpokladov pre nezávislé uskutočnenie trestného konania pri podozrení z korupcie a v prípadoch organizovaného zločinu. Úrad špeciálneho prokurátora a Špeciálny súd budú mať celoslovenskú pôsobnosť, pričom Špeciálny súd bude súdom prvého stupňa pre určené trestné činy (bude na úrovni krajského súdu). Právomoci navrhovaných orgánov budú okrem ústavných činiteľov a niektorých ďalších verejných činiteľov podliehať osoby podozrivé zo spáchania trestných činov korupcie,  trestných činov založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a teroristickej skupiny, obzvlášť závažných trestných činov spáchaných v spojení s organizovanou skupinou pôsobiacou vo viacerých štátoch,  zločineckou skupinou alebo teroristickou skupinou,  trestných činov hospodárskych alebo trestných činov proti  majetku, ak takým trestným činom bola spôsobená škoda alebo  získaný prospech dosahujúci najmenej desaťtisícnásobok minimálnej mzdy zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou alebo ak taký čin bol spáchaný v rozsahu dosahujúcom výšku najmenej  desaťtisícnásobku minimálnej mzdy zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou, trestných činov poškodzovania finančných záujmov Európskych  spoločenstiev.

81.	Reforma súdnictva sa dotýka aj zabezpečenia odbornej a osobnostnej kvality sudcovského stavu. Pre podporu sudcovskej nezávislosti a zvýšenia odbornosti sudcov a prokurátorov bude vytvorená Justičná akadémia Slovenska, ktorá bude zodpovedať požiadavkám modernej vzdelávacej inštitúcie pre sudcov, prokurátorov, justičných a právnych čakateľov, a zamestnancov súdu. Významný dôraz sa bude klásť nielen na zvyšovanie odbornej pripravenosti, ale aj na rozvoj osobnostných schopností. Otázky vzdelávania sudcov, justičných čakateľov a odborného aparátu súdov sú inkorporované vo viacerých právnych predpisoch. Pripravovaný nový zákon o Justičnej akadémii Slovenska bude prvým právnym predpisom upravujúcim nezávislé vzdelávanie sudcov, justičných čakateľov, prísediacich, vyšších súdnych úradníkov i ďalšieho odborného personálu súdov. Na rokovanie NR SR bol v máji 2003 predložený vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sudcoch a prísediacich. Cieľom predkladaného vládneho návrhu zákona je posilnenie zodpovednosti sudcov, doplnenie zákonnej úpravy týkajúcej sa štátnej správy súdov a samosprávnych orgánov súdnictva. Posilnenie zodpovednosti sudcov sa v návrhu zákona prejavuje predovšetkým tým, že sa:
-	sprísňuje vymedzenie bezúhonnosti, ako základnej požiadavky pre výkon funkcie sudcu, 
-	v rámci disciplinárneho konania spresňuje úpravu disciplinárnych previnení a následných  disciplinárnych opatrení, 
-	vymedzuje povinnosti predsedu súdu ako súdneho funkcionára, 
-	mení spôsob kreovania sudcovskej rady. 
V súvislosti s bojom proti korupcii sú vypracované viaceré zákony, ktorých súčasťou je aj  zavedenie princípu nulovej tolerancie v právnických profesiách. Bezúhonnosť ako podmienka pre výkon funkcie je pre sudcov definovaná tak, že za bezúhonného sa nepovažuje ten, kto bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin, a to bez ohľadu na zahladenie. Bezúhonnosť u exekútorov, notárov a advokátov je definovaná tak, že za bezúhonného sa nepovažuje ten, kto bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin a ten, komu bolo odsúdenie za obzvlášť závažný trestný čin, trestné činy korupcie a trestný čin zneužitia právomoci verejného činiteľa zahladené podľa osobitného predpisu. 

4.6.2.	Regulačná a inštitucionálna reforma vplývajúca na trhy

82.	Súčasťou tvorby transparentného a konkurenčného podnikateľského prostredia je aj vytváranie regulačného rámca. V PEP 2001 a 2002 boli prezentované mnohé aktivity a opatrenia, ktoré SR realizovala v snahe vytvoriť inštitúcie a mechanizmy zabezpečujúce regulačné činnosti v oblastiach a spôsobmi, ktoré sú v trhových podmienkach štandardné. Výsledkom je, že v súčasnosti pôsobí v regulačnom systéme niekoľko subjektov, ktoré nezávisle od štátnych orgánov, na základe zákonmi upravených podmienok regulujú činnosti, ktoré sú zahrnuté do režimu regulácie. K orgánom tohto typu patrí: Regulačný úrad pre reguláciu sieťových odvetví, Telekomunikačný úrad, Poštový úrad, Rada pre vysielanie a retransmisiu a Úrad pre finančný trh. Reguláciu a dohľad v bankovom sektore vykonáva NBS. Pre reguláciu železničnej dopravy a jej taríf sa pripravuje vytvorenie Notifikačného a regulačného úradu. 

83.	Popri pokroku, ktorý v ostatných rokoch SR dosiahla pri vytváraní transparentnej a od vlády nezávislej regulačnej štruktúry, zostali niektoré činnosti regulované štátnymi inštitúciami. Sú to najmä oblasti spojené so štátom regulovanými cenami (regulácia ceny liekov a výkonov zdravotnej starostlivosti, ceny verejnej osobnej dopravy, nájomné v štátnych a komunálnych bytoch, minimálne ceny vybraných poľnohospodárskych produktov) a licencovaním vymedzených činností. V súlade so zámerom vlády zužovať priestor pre pôsobenie štátnej regulácie v súčasnosti je pripravený návrh ďalšieho postupu deregulácie cien, podľa ktorého sa od roku 2004 zruší regulácia cien mestskej hromadnej dopravy a regionálnej železničnej dopravy,  nájomného za nebytové priestory a cien poľnohospodárskych výrobkov určených pre štátne intervenčné nákupy. Návrh tiež predpokladá zrušiť reguláciu cien vybraných výrobkov a služieb, ktoré doteraz podliehali režimu tzv. vecného usmerňovania cien, kde sa sledovala úroveň cien s ohľadom na ekonomicky opodstatnené náklady a primeraný zisk. Zároveň sa plánuje ďalej zvyšovať regulované ceny v osobnej železničnej doprave a prímestskej autobusovej doprave tak, aby sa postupne aj v tomto segmente trhu ustúpilo od štátnej cenovej regulácie.
     
84.	V júni 2002 vláda SR schválila Štátnu politiku v oblasti udeľovania licencií v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy (ďalej len licenčná politika). Licenčná politika prináša nový pohľad na licenčné konanie, chápe ho ako negatívny zásah štátu do prirodzeného hospodárskeho prostredia, s nepriamymi dôsledkami na ekonomickú aktivitu. Preto sú jej ciele orientované na minimalizáciu narúšania prirodzenej hospodárskej súťaže a minimalizáciu deformácie slobodnej aktivity podnikateľov. Licenčná politika je založená na týchto hlavných cieľoch: zdôvodnenie existencie licenčného obmedzenia, definovanie kritérií pre udeľovanie licencií, zjednotenie spôsobov udeľovania licencií, zabezpečenie transparentnosti v licenčnom konaní, definovanie právneho rámca licenčného konania, zlepšenie prístupu k informáciám a zabezpečenie systematickej centrálnej kontroly licenčného konania.

85.	Základné ciele reformy regulačného systému - vytvorenie transparetného a efektívneho regulačného rámca - zostávajú aktuálne aj pre budúce roky. K podpore týchto cieľov nadobudnú väčšiu váhu aktivity a opatrenia, ktoré budú zvyšovať kvalitu činnosti jednotlivých regulátorov a efektívnosť fungovania celého regulačného systému. V tomto smere budú pôsobiť aj pripravované návrhy na integráciu už existujúcich regulačných inštitúcií, ako je vytvorenie integrovaného dohľadu nad finančným trhom, prípadne spojenie Telekomunikačného a Poštového úradu. Okrem zlepšovania legislatívneho aj inštitucionálneho rámca v regulačnom systéme je vláda rozhodnutá rozširovať priestor voľnej konkurencii a zužovať oblasti pôsobenia regulačných systémov.     

Ochrana hospodárskej súťaže 

86.	Súčasťou inštitucionálnej štruktúry vplývajúcej na trhy je aj Protimonopolný úrad SR,  pôsobiaci v ochrane hospodárskej súťaže pred jej obmedzovaním a pri vytváraní podmienok na ďalší rozvoj súťaže s cieľom podporiť hospodársky rozvoj v prospech spotrebiteľov. K splneniu uvedených úloh sú úradu zverené právomoci v oblasti kontroly koncentrácií a odstraňovania deformácií v hospodárskej súťaži vznikajúcich najmä formou dohôd obmedzujúcich súťaž, zneužívajúcimi praktikami podnikateľov v dominantnom postavení a neprimeranými zásahmi orgánov štátnej správy a orgánov územnej samosprávy.  Za porušenie zákona o ochrane hospodárskej súťaže má úrad možnosť priamo ukladať sankcie. Ochrana hospodárskej súťaže je upravená zákonom  o ochrane hospodárskej súťaže a zákonom o skupinových výnimkách zo zákazu dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž. V posledných rokoch časť kompetencií Protimonopolného úradu SR prešla na novovzniknutých regulátorov v oblasti prirodzených monopolov, ktorí by mali uplatňovať taký spôsob regulácie, ktorým by súčasne vytvárali podmienky pre vznik a udržanie konkurenčného prostredia. 

87.	V súčasnosti prebiehajúca modernizácia európskych súťažných pravidiel vrátane decentralizácie kompetencií EK vytvára tlak na vytvorenie systému zabezpečujúceho, aby hospodárska súťaž v rámci jednotného trhu nebola obmedzovaná a články 81 (dohody obmedzujúce súťaž) a 82 (zneužívanie dominantného postavenia) Zmluvy ES boli uplatňované efektívne a jednotne v rámci celého spoločenstva. Tento cieľ sa zabezpečí prostredníctvom Nariadenia Rady č. 1/2003, ktoré nadobudne účinnosť od 1.5.2004. V tejto súvislosti na zabezpečenie efektívneho uplatňovania komunitárneho súťažného práva a dôsledného fungovania kooperačného mechanizmu obsiahnutého v Nariadení Rady             č. 1/2003 je nevyhnutné splnomocniť národnú súťažnú inštitúciu – Protimonopolný úrad SR priamou aplikáciou čl. 81 a 82 Zmluvy ES. S cieľom zabezpečiť uvedenú úlohu v súčasnosti sa pripravuje  novela zákona o ochrane hospodárskej súťaže, ktorá by mala vstúpiť do platnosti 01. 05. 2004. 

88.	Keďže v rámci nového právneho rámca daného Nariadením Rady č. 1/2003 aj národné súdy budú hrať významnú úlohu pri aplikácii komunitárnych súťažných pravidiel a úloha národných súdov v podstate bude dopĺňať úlohu národnej protimonopolnej inštitúcie, treba vytvoriť priestor aj na aplikáciu čl. 81 a 82 Zmluvy ES aj národnými súdmi. V tejto súvislosti Protimonopolný úrad SR v spolupráci s Ministerstvom spravodlivosti SR pracuje na novele Občianskeho súdneho poriadku a pripravuje školenie pre sudcov Najvyššieho súdu a sudcov iných súdov pôsobiacich v oblasti súťaže, v rámci ktorého by ekonomickí experti úradu oboznámili sudcov s ekonomickými aspektmi súťaže.
 
89.	V súčasnosti v súlade s čl. 87 Zmluvy ES problematiku štátnej pomoci  upravuje zákon o štátnej pomoci, ktorého implementácia je zverená samostatnému orgánu - Úradu pre štátnu pomoc. Od apríla 2002 sa štátna pomoc realizuje v zmysle Implementačných pravidiel, ktoré sú v súlade s legislatívou EÚ o štátnej pomoci. Vzhľadom na skutočnosť, že vstupom SR do EÚ sa zmenia kompetencie súčasného štátneho orgánu súvisiace s posudzovaním štátnej pomoci, bude  prehodnotený existujúci stav, a to aj vzhľadom na pokračujúce úsilie EK o zjednodušenie pravidiel štátnej pomoci s cieľom zvýšenia účinnosti pri ich aplikácii. Súčasne bude potrebné presmerovanie poskytovania štátnej pomoci najmä na horizontálne ciele akými sú životné prostredie, výskum a rozvoj a redukovanie sektorovej a ad hoc štátnej pomoci.

4.6.3.  Reforma v zdravotníctve

90.	Hlavné, vzájomne previazané ciele reformy sú :  
•	zabezpečiť občanom  kvalitnú a efektívne dostupnú zdravotnú starostlivosť;
•	zabezpečiť vyrovnané hospodárenie v celom zdravotnom systéme, zastaviť rast dlhu a dosiahnuť jeho postupnú likvidáciu.
 K zabezpečeniu týchto cieľov smerujú stabilizačné a systémové opatrenia, ktoré využívajú nové prístupy a mechanizmy v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.

91.	Opatrenia realizované v roku 2002 v zdravotníckom systéme smerovali k podpore transformácie zdravotníckych zariadení. K 31.12.2002 bolo 33 zdravotníckych zariadení sprivatizovaných a 12 zdravotníckych zariadení sa premenilo na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby. Proces privatizácie a transformácie bude v zdravotníctve pokračovať. V roku 2002 pokračoval tiež proces znižovania počtu  postelí pre pacientov s akútnymi ochoreniami, resp. ich reprofilizácia na postele pre pacientov s chronickými ochoreniami. Na zabezpečenie zavedenia komplexného integrovaného informačného systému v zdravotníctve bola vypracovaná koncepcia postupného zavádzania systému, ktorú prerokovala aj Rada vlády pre informatiku pod názvom „Rozvoj informatiky MZ SR“. V súčasnosti sa uvedená koncepcia prehodnocuje a hľadajú sa reálne možnosti budovania informačných systémov v zdravotníctve.

92.	Dôležitým krokom v procese reformy zdravotníctva je prijatie stabilizačných  opatrení zameraných na zastavenie rastu dlhu. Takými opatreniami je nová a jasná definícia pojmov „zdravotná starostlivosť“ a služieb s ňou súvisiacich. Tým by sa mala umožniť ich presná špecifikácia a nadväzne na to zavedenie platieb za služby, ktoré súvisia so zdravotnou starostlivosťou, ale samy o sebe ňou nie sú – dopravná zdravotná služba, poplatok za stravu a lôžko pri nemocničnej liečbe. Ďalším krokom je aj zavedenie poplatkov za návštevu v primárnej ambulantnej starostlivosti a v špecializovanej ambulantnej starostlivosti vo forme marginálnych nákladov regulujúcich nadmernú spotrebu zdravotnej starostlivosti. Predpokladá sa, že týmto opatrením sa zamedzí zneužívanie návštev lekára, ako aj zbytočná indikácia špecializovaných ambulantných vyšetrení. Hoci primárnym cieľom zavedenia týchto poplatkov je obmedziť nadmerný dopyt po zdravotných službách, očakáva sa však aj pozitívny dopad na verejné financie. Čistý finančný prínos sa v roku 2004 odhaduje na 2,5 až 3,9 mld. Sk, z toho vplyv na zvýšenie príjmov 0,75 mld. Sk a zvyšok sa týka úspor verejných výdavkov. Tieto opatrenia sa začali v praxi uplatňovať od júna 2003. 

93.	Súčasťou reformy zdravotníctva a stabilizácie systému sú aj zmeny v liekovej politike.  Hlavným cieľom  je zastaviť rast nákladov na lieky, ktorý bol v roku 2002 18%, zastaviť zvyšujúcu sa spotrebu liekov a zabezpečiť racionálne používanie farmakoterapie. K dosiahnutiu cieľa by mal pomôcť ministerstvom zdravotníctva stanovený nový spôsob a postup určenia úhrad za lieky z verejných zdrojov – nový spôsob kategorizácie liekov.  Jeden z hlavných princípov je uvedenie konkurenčného prostredia do praxe  pre výrobcov a dovozcov liekov prostredníctvom  podávania cenových návrhov  - konečných cien lieku pre pacienta. Tento systém umožní zabezpečenie kvalitnejšej zdravotnej starostlivosti pri súčasnej možnosti výberu cenovo najvýhodnejšieho farmakoterapeutického postupu, hradeného z verejných zdrojov. Uvedeným opatrením a zavedením poplatku za spracovanie receptu v lekárni by sa mala postupne znižovať súčasná nadmerná spotreba liekov, tým aj náklady na lieky financované zdravotnými poisťovňami. Podporiť by to mala aj predpokladaná nižšia návštevnosť pacientov u lekárov v dôsledku zavedenia poplatkov za návštevu v primárnej a špecializovanej ambulantnej starostlivosti. Z týchto dôvodov sa predpokladá úspora výdavkov zdravotných poisťovní, tým aj verejných výdavkov. Účinnosť navrhovaných opatrení sa predpokladá od októbra 2003.

94.	K vyššej efektívnosti, nižším nákladom zdravotných poisťovní, tým aj verejných výdavkov, ale napríklad aj k lepšej prehľadnosti finančných tokov v systéme zdravotníctva by mali  významne prispieť systémové opatrenia reformy zdravotníctva. Jedným z nich  je  návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon  č. 98/1995 Z. z NR SR o Liečebnom poriadku, ktorý  upraví podmienky poskytovania zdravotnej starostlivosti na základe povinného zdravotného poistenia (s dôrazom na priority, ktorými sú prevencia, a tzv. nepoistiteľné riziká - kardiovaskulárne ochorenia a onkologické ochorenia), nepovinného poistenia a poskytovania zdravotnej starostlivosti a služieb súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti za priamu úhradu od občana. Zároveň sa prehodnotí príloha č. 2 uvedeného zákona, v ktorej sú uvedené anatomicko-terapeutické skupiny liečiv, z ktorých sa na základe povinného zdravotného poistenia bezplatne poskytuje najmenej jeden liek resp. účinná látka. Zužovaním sortimentu liekov v tzv. solidárnom balíku sa budú vyraďovať z úhrady na základe povinného zdravotného poistenia lieky, ktorých výdaj nie je viazaný na lekársky predpis (voľnopredajné lieky).
Zámerom je zúžiť rozsah základného balíka služieb o minimálne 25% všetkých liečebných úkonov. V prípade takto prijatého Zákona o liečebnom poriadku by sa mali výdavky na zdravotnú starostlivosť znížiť o 5,5 mld. Sk, čo významne prispeje k znižovaniu dlhu v zdravotníctve. Uvedené zmeny liečebného poriadku by sa mali realizovať v 3. štvrťroku 2003.

95.	Medzi systémové opatrenia bude patriť aj prijatie Zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou. Tento zákon upraví:
-	organizáciu povinného zdravotného poistenia založeného na princípe solidárnosti, ktoré budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia vydaného Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou bez limitácie počtu poistencov a pod prísnou kontrolou solventnosti;
-	organizáciu nepovinného zdravotného poistenia v alternatíve s priamou úhradou nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, ktoré budú vykonávať poisťovne na základe povolenia vydaného Úradom pre finančný trh. Na jeho základe sa bude financovať zdravotná starostlivosť nad rámec tzv. solidárneho balíka; 
-	platenie poistného na zdravotné poistenie za tzv. poistencov štátu valorizáciou platby poistného na zdravotné poistenie do prijatia nového zákona o zdravotnom poistení;
-	rovnosť príležitostí a povinností zdravotných poisťovní a poisťovní; 
-	úhrady nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú v členských štátoch Európskej únie v nadväznosti na aplikovanie noriem EÚ;
-	vznik úradu, úlohy a kompetencie, prechod právomocí na úrad zo zdravotných poisťovní a ministerstva zdravotníctva na zabezpečenie poskytovania dostupnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti zo zabezpečením zdrojov. Očakáva sa, že  by mohol prispieť k efektívnejšiemu hospodáreniu zdravotných poisťovní. Náklady na zriadenie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou sa pre rok 2004  odhadujú približne na 50 mil. Sk. Financovanie činnosti bude zabezpečené zdravotnými poisťovňami, ktoré budú platiť 0,25% zo sumy poistného na verejné zdravotné poistenie. Ich výdavky, tým aj verejné výdavky celkom, sa z tohto titulu zvýšia približne o 150 mil. Sk ročne.  

96.	Súčasne s uvedeným zákonom sa pripraví aj nový zákon o zdravotnom poistení. Návrh zákona o zdravotnom poistení, v ktorom boli premietnuté zmeny vo financovaní zdravotnej starostlivosti bol schválený v júli 2002 vládou SR, ale v Národnej rade SR prerokovaný nebol a teda nenadobudol účinnosť. Pri zmene právnej normy sa neplánuje zmena výšky sadzby odvodov. Bude sa však presadzovať zmena minimálnej a maximálnej hranice vymeriavacieho základu pre odvod na zdravotné poistenie. Uvažuje sa, že spodná hranica bude minimálna mzda a horná hranica bude trojnásobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve. Zároveň sa zavádza povinnosť vykonávať ročné zúčtovanie odvodov na zdravotné poistenie, ako i zvýšenie motivácie zdravotných poisťovní maximalizovať výber predpísaného poistného ( minimálna hranica pre základ na prerozdeľovanie poistného bola stanovená na úrovni  95 % predpísaného poistného).  Uvedené zmeny budú mať vplyv na zvýšenie príjmov z výberu poistného. Zároveň sa predpokladajú administratívne náklady, súvisiace so zmenou zdravotného poistenia, a to v roku 2004 na úrovni 300 mil. Sk.

97.	Dôležitým predpokladom pre vytvorenie, zavedenie a aktualizácia integračných nástrojov a štandardov v informačných systémoch v zdravotníctve bude schopnosť zabezpečiť kompatibilitu a prepojenie jednotlivých informačných systémov, a to aj v rámci EÚ. Na informatizáciu reformných opatrení a na zosúladenie s usmerneniami EÚ bude preto potrebné zabezpečenie technického vybavenia v súvislosti s používaním E-formulárov  a zabezpečenie technického vybavenia na používanie Európskeho preukazu zdravotného poistenia (Európskej zdravotnej karty). Európska zdravotná karta by mala byť poistencom k dispozícii do 31.12.2005. Na jej zavedenie do praxe sa v r. 2004 až 2005 predpokladajú súhrnne výdavky štátneho rozpočtu a zdravotných poisťovní v sume cca 2 mld. Sk. Tieto vstupné náklady by mali byť v ďalšom období kompenzované a postupne prevážené úsporami z informatizácie. 
V rámci informačného zabezpečenia bude mať pre reformu zdravotníctva význam aj budovanie dátového referenčného centra. To si bude vyžadovať: 
-	zabezpečovanie informačnej podpory, potrebnej pre realizáciu reformy a stanovovanie efektívnej  a účinnej zdravotnej politiky,
-	monitoring makroekonomických indikátorov a určenie rozsahu potrebných dát o zdravotnom stave obyvateľstva, zdravotnej starostlivosti a zdravotníctve

98.	Pri realizácii zmien v rezorte zdravotníctva sa od roku 2004 uskutoční aj transformácia štátnych zdravotných ústavov (ŠZÚ) na inštitúcie verejného zdravotníctva, pričom sa predpokladá:
-	vytvoriť špecializovanú miestnu štátnu správu na úseku verejného zdravotníctva;
-	na celoslovenskej úrovni pretransformovať súčasný ŠFZÚ SR na Národný úrad (ústav) verejného zdravotníctva SR so sídlom v  Bratislave, ako rozpočtovú organizáciu s právnou subjektivitou a výkonom II. stupňa špecializovanej štátnej správy; 
-	na úrovni terajších okresov 36 regionálnych úradov (ústavov)  verejného zdravotníctva, ako rozpočtové organizácie s právnou subjektivitou a rozšírenou pôsobnosťou, ktoré budú vykonávať aj I. stupeň špecializovanej štátnej správy na úseku verejného zdravotníctva; 
-	racionalizovať sieť laboratórnych pracovísk budúcich ústavov (úradov) verejného zdravotníctva; 
-	na základe záverov auditu expertov EK personálne posilniť odborné útvary inštitúcií verejného zdravotníctva, vykonávajúce štátny zdravotný a potravinový dozor;
-	obsahovú náplň činnosti inštitúcií verejného zdravotníctva upraviť v súlade s požiadavkou moderného verejného zdravotníctva a posilnením prevencie v systéme ochrany, podpory a rozvoja zdravia obyvateľov SR. 

99.	Na podporu sieťových opatrení je pripravovaný návrh zákona o zdravotnej starostlivosti, ktorého súčasťou bude:
-	nová úprava právnych vzťahov vznikajúcich pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, 
-	definovanie jednotlivých foriem a druhov zdravotnej starostlivosti (ústavná/ambulantná; preventívna, diagnostická, liečebná; neodkladná, primárna, sekundárna, následná; ošetrovateľská, pôrodná asistencia, kúpeľná, paliatívna, závodná, lekárska posudková atď.);
-	úprava zdravotnej dokumentácie a nakladania s ňou, 
-	nová úprava kontroly „lege artis“ postupu v zdravotníckych zariadeniach.
Prijatie tohto zákona sa plánuje na tretí štvrťrok 2003, a to súčasne s návrhom zákona o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych povolaniach, zdravotníckych zariadeniach a o stavovských organizáciách v zdravotníctve

100.	Práve návrh zákona o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych povolaniach, zdravotníckych zariadeniach a o stavovských organizáciách v zdravotníctve by mal riešiť: 
-	spoločný právny predpis pre všetky kategórie zdravotníckych pracovníkov s dôrazom na regulované povolanie lekár, zubný lekár, farmaceut, sestra a pôrodná asistentka a určenie prípadov, v ktorých sestra poskytuje ošetrovateľskú starostlivosť a opatrovateľskú starostlivosť samostatne a v ktorých za asistencie lekára, a prípady, v ktorých pôrodná asistentka poskytuje pôrodnú asistenciu samostatne a v ktorých za asistencie lekára;
-	spoločná úprava pre stavovského organizácie;
-	členenie zdravotníckych zariadení a definície jednotlivých druhov;
-	vytvorenie rovnosti príležitostí a povinností zdravotníckych zariadení bez obmedzenia typu vlastníctva,  úprava vlastníckych vzťahov zvyšujúca účasť regiónov na vlastníctve zdravotníckych zariadení bez obmedzenia ich druhu a typu;
-	nová úprava tvorby siete zdravotníckych zariadení, nová úprava povoľovania činnosti neštátnych zdravotníckych zariadení;
-	definovanie integrovaného informačného systému v zdravotníctve a nová úprava výkonu štátnej správy a samosprávy na úseku zdravotníctva s cieľom zefektívnenia činností.

101.	Dôležitým opatrením v reforme zdravotníctva, na znižovanie výdavkov v systéme  je zracionalizovanie nemocníc, osobitne vo veľkých mestách. Tlak na racionalizáciu v zdravotníckych zariadeniach sa prejaví predovšetkým v znižovaní počtu pracovníkov v nich. Očakáva sa zároveň aj to, že decentralizácia 50 nemocníc a transformácia 12 nemocníc na neziskové organizácie by mala tiež vplývať na zlepšenie ich celkovej finančnej pozície. 

102.	Prijatie všetkých legislatívnych noriem reformy zdravotníctva parlamentom vo vládou navrhovanej podobe a ich dôsledná realizácia môžu vplývať  nielen na sprehľadnenie, zefektívnenie a vyššiu kvalitu zdravotníctva, ale aj priaznivo pôsobiť na verejné financie. Realizáciou všetkých navrhovaných opatrení by sa mohla na rozdiel od stavu bez reformy dosiahnuť úspora verejných výdavkov v objeme 9,5 mld. Sk. To však predpokladá napríklad prijatie Zákona o liečebnom poriadku v ministerstvom zdravotníctva navrhovanej podobe (očakávanou úsporou vo verejných výdavkoch je 5,5 mld. Sk). Predpokladá to aj racionalizáciu nemocníc, zabezpečovanú aj ich manažmentami. To by mohlo priniesť úsporu verejných výdavkov na úrovni 3,5 mld. Sk. Celkovým efektom reformných opatrení môže byť aj zníženie dlhu a vyrovnané hospodárenie zdravotných poisťovní a zdravotných zariadení. Likvidácia dlhu v zdravotnom systéme si zároveň bude vyžadovať dodatočné zdroje v objeme cca 26,6 mld. Sk.

103.	V porovnaní s uvedených reformnými opatreniami však existujú aj riziká, ktoré môžu mať vplyv na zvyšovanie verejných výdavkov v rezorte zdravotníctva. Sú to najmä:
-	spolufinancovanie projektov z prostriedkov EÚ a členské príspevky na komunitárne programy. V roku 2004 budú cca v sume 31,0 mil. Sk a v roku 2005 sa predpokladajú v sume 35,0 mil. Sk;
-	použitie zdrojov z úveru Svetovej banky na modernizáciu zdravotníctva;
-	aplikovanie noriem EÚ 1408/71/EHS a 574/72/EHS spôsobí nárast nákladov, keďže slovenské zdravotné poisťovne budú musieť:
1.	uhrádzať zdravotnú starostlivosť v celých nákladov ako v krajine EÚ niektorým    našim občanom, ktorí tam budú mať dlhodobý pobyt. Medzi nich budú patriť najmä: 
- dôchodcovia, ktorí sa vysťahujú za rodinnými príslušníkmi (emigrantmi);
            - rodinní príslušníci občanov inej krajiny EÚ, ktorí budú zamestnaní v slovenskej                       	   firme v EÚ;
       2.  uhrádzať náklady na nevyhnutnú starostlivosť v krajine EÚ, ktorí budú mať v inej 
            krajine EÚ iba krátkodobý pobyt (turisti, uchádzači o zamestnanie);
       3.  uhrádzať zdravotnú starostlivosť v celých nákladov alebo nákladov na nevyhnutnú
            starostlivosť (podľa dĺžky pobytu) vyslaným pracovníkom slovenskou firmou a
            študentom na škole v EÚ.  
       Reálne náklady však budú podmienené migráciou. 
-	zmena zníženej sadzby DPH zo 14% na jednotnú sadzbu 19% môže spôsobiť nárast nákladov v zdravotníctve o približne 1,6 mld. Sk

4.6.4.  Reforma sociálneho systému

104.	Reforma sociálneho systému, ktorá sa v SR realizuje už niekoľko rokov, má za cieľ vytvoriť efektívne a motivačne fungujúci systém štátnej pomoci a podpory, ktorý zabezpečuje pomoc občanom, ktorí ju objektívne potrebujú. Jedným z cieľov reformy v sociálnom systéme je aj plnenie acquis communautaire v tejto oblasti. V týchto smeroch pôsobili aj opatrenia a prijaté zákony prezentované v PEP 2001 a 2002. Aktuálny program sociálnej reformy v oveľa väčšej miere ako doteraz spája opatrenia a legislatívne zmeny v tejto oblasti s motiváciou k pracovnej aktivite. Navyše zmeny v  sociálnom systéme budú smerovať k tomu, aby ukončili diskrimináciu strednej vrstvy. Dôraz sa bude klásť na podporu rodiny a zabezpečovanie súladu rodinného a pracovného života.  

105.	V súčasnosti je pripravený návrh zákona o riešení hmotnej núdze, ktorý vychádza z princípov „Stratégie podpory rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému“. K týmto princípom patrí participácia na riešení hmotnej núdze, aktivita občana a motivácia odmenená  príspevkom pri súčasnej pomoci pri nadobudnutí pracovných návykov. Návrh zákona zachováva aj ochranný charakter pre skupiny občanov, ktorí z objektívnych dôvodov nie sú schopní si zabezpečiť základne životné potreby. Navrhovaný nový systém riešenia chudoby nezakladá vyššie nároky na štátny rozpočet ako súčasná sociálna pomoc.

106.	Dávkami štátnej sociálnej podpory, v súlade so strategickými cieľmi štátnej rodinnej politiky,  štát finančne prispieva rodinám  s deťmi na plnenie ich základných funkcií, medzi ktoré patrí aj výchova a výživa nezaopatrených detí. V máji 2002 schválila NR SR zákon o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa  s účinnosťou od júla 2002 a zákon o rodičovskom príspevku s účinnosťou od novembra 2002. Zavedenie plošného prídavku na dieťa a zvýšenie rodičovského príspevku znamená zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2003  na tieto dávky zo sumy 12,976 mld. Sk na  14, 626 mld. Sk,  t.j. o sumu cca 1,65 mld. Sk  Rodičovský príspevok sa zvýšil zo sumy 2 740  Sk na 3 790 Sk mesačne.  Zavedenie  rodičovského príspevku vo výške 1 200 Sk mesačne pre zárobkovo činného rodiča vytvára priestor na lepšie zladenie  rodičovskej a profesijnej role, čo má  motivačný efekt  na snahu rodičov riešiť ekonomickú situáciu v rodine príjmom zo zárobkovej činnosti. Nové znenie zákonov umožňuje zabezpečiť využívanie finančných prostriedkov pre účel na ktorý sú určené, a to aj prostredníctvom zapájania obcí do ich poskytovania v odôvodnených prípadoch. 

107.	Jedným z cieľov zmien sociálneho systému zameraného na rast zamestnanosti je zosúladenie pripravovaného daňového systému v rámci daňovej reformy s prídavkom na dieťa a zabezpečenie  čo najväčšej adresnosti a efektívnosti priamej finančnej podpory štátu rodinám s nezaopatrenými deťmi. S týmto cieľom sa pripravuje nový zákon o prídavku na dieťa, ktorý by mal nadobudnúť účinnosť 1.januára 2004. V zákone sa navrhuje poskytovanie plošného prídavku na cca 1 330 000 nezaopatrených detí vo výške 500 Sk mesačne bez ohľadu na vek dieťaťa a príjem rodičov, pričom náklady štátneho rozpočtu na výplatu dávky by v roku  2004 nemali prekročiť  sumu 8,10 mld. Sk. Prijatie zákona by znamenalo výrazné zjednodušenie celého systému vrátane zníženia nákladov na administratívu. Zároveň zavedenie daňového bonusu v predpokladanej výške 400 Sk mesačne pre zárobkovo činných rodičov – poberateľov prídavku na dieťa v daňovom systéme, bude mať motivačný efekt  na zvyšovanie zamestnanosti. Súčasťou návrhu nového zákona o prídavku na dieťa je doriešenie  jediného platiteľa tejto dávky, ktorým by mali byť orgány štátnej správy. Zároveň  sa  tým naplnia strednodobé priority  NPPA  a vytvoria sa administratívne predpoklady na realizáciu úloh vyplývajúcich pre SR z nariadení EHS 1408/71 a 574/72 v oblasti rodinných dávok.

4.6.5.  Reforma dôchodkového systému

108.	Základný zámer dôchodkovej reformy - vytvorenie trojpilierového dôchodkového systému, s výraznejšou väzbou na zásluhovosť – prezentované v PEP 2001 a 2002 zostáva aktuálny aj v súčasnosti. Oproti minulým rokom však v súčasnosti dochádza k zmenám postupov,  mechanizmov a inštitucionálnych podmienok a tomu zodpovedajúcich legislatívnych predpokladov pre realizáciu reformy.   

109.	Vláda SR v apríli 2003 schválila „Koncepciu reformy dôchodkového zabezpečenia v SR“. Zároveň zrušila predchádzajúcu Koncepciu reformy sociálneho poistenia v SR schválenú v auguste 2000 a Návrh legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia. 

110.	Cieľom dôchodkovej reformy podľa vládou schválenej koncepcie v apríli 2003 je zavedenie povinnej kapitalizácie systému v rámci dôchodkového systému a zachovanie súčasnej úrovne dôchodkového zabezpečenia (miera náhrady minimálne 40 %).  Koncepcia predpokladá zachovanie priebežného systému (I. pilier), ale pri znížení jeho rozsahu. Popri priebežnom systéme sa predpokladá zavedenie II. piliera formou  starobného dôchodkového sporenia. Priebežný systém (I. pilier) bude dávkovo definovaný a právne upravený novým zákonom o sociálnom poistení. Dávka z priebežného systému bude poskytovaná v závislosti od počtu rokov platenia príspevkov a od výšky príjmu, z ktorého sa platili príspevky na dôchodkové poistenie. Nový systém starobného dôchodkového sporenia (II. pilier) bude výlučne príspevkovo definovaný a financovaný z príspevkov odvádzaných na osobné dôchodkové účty. Občanom bude v rámci systému starobného dôchodkového sporenia umožnený individuálny výber jednej z viacerých dôchodkových správcovských spoločností, ktoré budú vytvárať dôchodkové fondy a spravovať dôchodkové aktíva. 

111.	Vo väzbe na vládou SR schválenú koncepciu intenzívne prebiehajú legislatívne práce súvisiace s tvorbou návrhov nového zákona o sociálnom poistení, zákona o starobnom dôchodkovom sporení, zákona o doplnkovom dôchodkovom poistení a návrhov noviel ďalších súvisiacich zákonov. 

I. pilier
	
112.	V súlade s Programovým vyhlásením vlády SR bolo prehodnotené znenie zákona o sociálnom poistení ešte pred nadobudnutím jeho účinnosti. Vzhľadom na rozsiahlosť navrhovaných zmien v tomto zákone bola pripravená jeho rekodifikácia. V legislatívnom procese je návrh zákona o sociálnom poistení, ktorý by mal s účinnosťou od 1.1.2004 nahradiť zákon 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení. V zákone sa navrhujú zmeny nevyhnutné pre vybudovanie moderného dôchodkového systému. Zámerom je odstrániť najmä deformácie, ktoré zakladajú neopodstatnené nerovnosti medzi občanmi alebo zavádzajú do systému sociálneho poistenia cudzorodé prvky, akým je napríklad včlenenie kúpeľnej starostlivosti do sociálneho poistenia. Navrhuje sa aj zmena štruktúry a pôsobnosti orgánov Sociálnej poisťovne tak, aby sa zefektívnila jej činnosť a dosiahol lepší systém kontroly.

113.	V systéme sociálneho poistenia sa navrhujú ďalšie zmeny zásadného charakteru, a to:
-	novo sa definuje sústava sociálneho poistenia, ktorého súčasťou okrem systémov nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a úrazového poistenia bude aj systém poistenia v nezamestnanosti a poistenia pre prípad platobnej neschopnosti zamestnávateľa (garančné poistenie). Právne sa upravuje poskytovanie dávok z týchto systémov  Sociálnou poisťovňou oproti súčasnému spôsobu, keď dávky v nezamestnanosti a peňažné náhrady financované z garančného fondu poskytuje Národný úrad práce;
-	okrem povinného nemocenského a dôchodkového poistenia fyzických osôb vykonávajúcich zárobkovú činnosť, rozširuje sa možnosť dobrovoľného poistenia na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a poistenia v nezamestnanosti pre každú fyzickú osobu po 16. roku veku, ktorá má  pobyt v SR ; 
-	zužuje sa okruh fyzických osôb podliehajúcich povinnému dôchodkovému poisteniu, za ktoré platí poistné štát;
-	postupne sa predlžuje a zjednocuje dôchodkový vek pre nárok na starobný dôchodok na 62 rokov, a to u mužov v roku 2006 a u žien v roku 2014;
-	upravujú sa podmienky nároku na starobný dôchodok, ktorý bude podmienený okrem dovŕšenia dôchodkového veku aj získaním aspoň 10 rokov dôchodkového poistenia a zavádza sa poskytovanie predčasného starobného dôchodku;
-	upúšťa sa od zásady „dôchodok alebo zárobok“, a umožňuje sa poberanie dôchodku pri súčasnom výkone zárobkovej činnosti, z ktorej sa platí poistné, čo sa premieta aj v spôsobe určovania výšky dôchodku;
-	zavádza sa nový valorizačný mechanizmus zvyšovania dôchodkov;
-	upravuje sa definícia invalidity, s ktorou súvisí vypustenie právnej úpravy poskytovania čiastočného invalidného dôchodku,
-	vo financovaní sa zavádza transfer za poberateľov invalidných dôchodkov zo základného fondu invalidného poistenia do základného fondu starobného poistenia, ktorý bude realizovať Sociálna poisťovňa a upravujú sa nové výšky maximálnych vymeriavacích základov pre jednotlivé systémy sociálneho poistenia.

II. pilier

114.	V nadväznosti na prijatú Koncepcia reformy dôchodkového zabezpečenia podmienky realizácie II. piliera bude vláda konkretizovať v priebehu druhého polroka 2003. Koncepcia  predpokladá povinný vstup do nového zmiešaného dôchodkového systému pre osoby, ktoré prvýkrát vstúpia na trh práce po zavedení systému starobného dôchodkového sporenia a začnú prvýkrát platiť príspevky do dôchodkového systému. Osoby, ktoré už platili príspevky do priebežného systému budú môcť vstúpiť do systému starobného dôchodkového sporenia na základe vlastnej voľby.  

115.	Predpokladá sa, že v systéme starobného dôchodkového sporenia bude príspevky na osobné dôchodkové účty platiť zamestnávateľ. To znamená, že zamestnávateľ bude za zamestnanca odvádzať určenú časť odvodov (predpoklad 10 %) na osobný dôchodkový účet zamestnanca. Očakáva sa, že dočasné deficity,  ktoré vzniknú Sociálnej poisťovni presmerovaním časti poistného na osobné dôchodkové účty, budú v najbližších rokoch financované z privatizačných príjmov doteraz, prípadne i následne rezervovaných pre tento účel. Zároveň sa predpokladá, že v prípade nižšej miery zapojenia súčasných poistencov do starobného dôchodkového sporenia, môže Sociálna poisťovňa dosiahnuť takmer vyrovnané hospodárenie v tejto dekáde. 

116.	Predpokladá sa, že dôchodkové fondy vytvárané na základe starobného dôchodkového sporenia budú spravovať súkromné dôchodkové správcovské spoločnosti. Štát bude mať zodpovednosť za bezpečnosť a transparentnosť nového dôchodkového systému a preto subjekty vykonávajúce činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia budú podliehať dohľadu Úradu pre finančný trh. 

III. pilier

117.	V súčasnosti prebieha rekodifikácia zákona NR SR č. 123/1996 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení zamestnancov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 409/2000 Z. z. Doplnkové dôchodkové poistenie sa pretransformuje na doplnkové dôchodkové sporenie. Majetok doplnkovej dôchodkovej poisťovne bude zhromaždený vo fonde doplnkového dôchodkového sporenia (FDDS). Zriaďovanie a spravovanie FDDS  bude mať zo zákona v kompetencii iba správcovská spoločnosť. Dohľad nad správcovskými spoločnosťami pri správe FDDS  bude vykonávať Úrad pre finančný trh, ktorý bude vydávať povolenia na vznik FDDS.

4.6.6.	Reformy v doprave

118.	Reformy v doprave, prezentované v predchádzajúcich Predvstupových ekonomických programoch, vychádzali zo základných cieľov transformácie dopravných systémov na efektívnejšie fungujúce systémy a na ich prepojenie s európskymi dopravnými systémami. Napriek mnohým aktivitám, ktoré sa v minulých rokoch realizovali pri plnení uvedených cieľov, (najmä v transformácii dopravných systémov), zostávajú tieto základné ciele aktuálne aj v najbližšej budúcnosti. Prirodzene sa bude zvyšovať váha integrácie slovenského cestného a železničného dopravného systému s európskymi systémami.
  
119.	V cestnej doprave aktivity sa sústreďujú najmä na budovanie cestných magistrál európskeho regionálneho významu a na dokončenie privatizácie podnikov Slovenskej autobusovej dopravy (SAD). V cestnej infraštruktúre sa zachováva dopravná politika prezentovaná v PEP 2001 a 2002. V zmysle “Nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest” a jeho pripravovanej aktualizácie sa predpokladá, že na prípravu a výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest sa vynaloží v roku 2003 9,5 mld. Sk (podľa schváleného štátneho rozpočtu), v roku 2004 sa predpokladajú výdavky 8,5 mld. Sk, v roku 2005 - 10,9 mld. Sk a v roku 2006 - 11,5 mld. Sk. V rokoch 2003 až 2006 sa uvažuje s kombinovaným financovaním cestnej infraštruktúry zo štátneho rozpočtu, z úverov (predovšetkým z EIB a Svetovej banky) a z podporných fondov EÚ (KF, ŠF). Konkrétne projekty sú definované v “Stratégii pre Kohézny fond, Sektor dopravy” a tiež sú pripravované cestné projekty pre využitie štrukturálnych fondov.

120.	K opatreniam, podporujúcim rozšírenie trhových podmienok a konkurencie v cestnej doprave, patrí transformácia a privatizácia SAD. Všetkých 17 podnikov SAD bolo postupne transformovaných na akciové spoločnosti, prechádzajúce na Fond národného majetku. Tak, ako v roku 2002 aj v súčasnosti prebieha postupná privatizácia týchto dopravných spoločností. Jej ukončenie sa predpokladá v roku 2003.

121.	Zámery v rozvoji železničnej infraštruktúry viažuce sa predovšetkým na medzinárodné koridory, prezentované v PEP 2001 sú stále aktuálne. Naďalej pokračuje modernizácia V. koridoru, kde okrem rozpracovaného úseku sa predpokladá aj modernizácia ďalších úsekov. Podobne, ako pri prebiehajúcej modernizácii sa využívajú prostriedky fondu ISPA, predpokladá sa ich využitie aj v pripravovanej modernizácii iného úseku. V  rámci projektov modernizácie železničných tratí sa plánujú v nasledujúcich rokoch využiť aj prostriedky kohézneho fondu ( úsek Piešťany – Nové Mesto nad Váhom a Žilina – Krásno nad Kysucou) a štrukturálnych fondov, ktoré sa premietnu do výstavby infraštruktúry v regiónoch ako je Banská Bystrica, Zvolen, Prešov a Poprad. V roku 2003 ŽSR plánujú využiť z fondu ISPA finančné prostriedky v celkovej výške 984,2 mil. Sk. V roku 2004 sa plánuje z fondu ISPA využiť na železničné a cestné projekty vo výške 2,265 mld. Sk, z kohézneho fondu 1,291. Sk.

122.	V železničnej doprave v nadväznosti na realizovaný Projekt transformácie a reštrukturalizácie Železníc SR a ich rozdelenie na dve akciové spoločnosti, (Železničná spoločnosť a Železnice SR) bude v roku 2003 pripravený Plán konsolidačnej funkcie ŽSR, vrátane ich oddĺženia zo strany štátu. V pláne budú definované funkcie, ktoré majú ŽSR plniť po vstupe SR do EÚ ako manažér infraštruktúry. Zároveň má definovať súčasnú ekonomickú pozíciu ŽSR a úlohy, ktoré im vyplývajú z platnej legislatívy ako správcovi majetku štátu. Definuje systémové úlohy a mechanizmus napojenia na štátny rozpočet cez programové rozpočtovanie, aby ŽSR mohli do roku 2007 pôsobiť ako manažér infraštruktúry v súlade so smernicami EÚ. 

123.	Rozdelenie železníc na dve spoločnosti má vplyv aj na pôvodne vytvorenú koncepciu poplatkov za použitie železničnej dopravnej cesty, vychádzajúcu zo smernice EÚ 14/2001. V roku 2003 bude spracovaná nová koncepcia, zohľadňujúca rozdelenie ŽSR. Predpokladom a zároveň rizikom tejto koncepcie je požiadavka na štát, aby uhrádzal fixné náklady. Podiel fixných a marginálnych nákladov osciluje okolo pomeru 39 %: 61 %. Koncepcia sa má realizovať  v rokoch 2002 – 2005 v postupných krokoch.

124.	V nadväznosti na „Koncepciu rozvoja kombinovanej dopravy s výhľadom do roku 2010“ prijatú vládou v roku 2001 sa v súčasnosti pripravuje na vyhlásenie „Schéma pomoci rozvoju kombinovanej dopravy“ ako aktualizácia programu štátnej pomoci rozvoju kombinovanej dopravy. Zároveň sa verifikuje efektívnosť koncepcie rozvoja kombinovanej dopravy spolu  s aktualizáciou jej vstupov. Zmluva medzi vládou a ŽSR (teraz medzi Železničnou spoločnosťou a. s.) o podpore prevádzky kombinovanej dopravy v systéme RoLa na roky 2001 – 2005 sa v súčasnosti priebežne plní  prípravou spojenia Trstenná - Budapešť. 
K rozširovaniu KD majú prispieť aj pripravované medzivládne dohody o medzinárodnej kombinovanej doprave medzi SR a  vládami Rumunska,  Ukrajiny,  Srbska a Čiernej  Hory  a Talianska. 

4.6.7.  Reformy v telekomunikačných a poštových  službách

125.	Reformy prebiehajúce v telekomunikačných službách profiluje snaha vlády o liberalizáciu telekomunikačného trhu na Slovensku a o posilnenie konkurencie na ňom. K plneniu tohto cieľa prispela v minulých rokoch privatizácia Slovenských telekomunikácií – prevádzkovateľa pevnej telekomunikačnej siete, vydanie licencií na poskytovanie služieb v mobilných sietiach dvom operátorom a vytváranie transparentného legislatívneho a regulačného prostredia pre telekomunikačný trh. Uvedené zámery a kroky na ich realizáciu boli prezentované v PEP 2001, resp. 2002.

126.	V marci 2003 bola vládou schválená Národná politika pre elektronické komunikácie (Národná telekomunikačná politika). Táto vychádza zo stavu plne liberalizovaného telekomunikačného prostredia na Slovensku a nadväzuje na predchádzajúcu telekomunikačnú politiku. Základným cieľom politiky štátu v oblasti elektronických komunikácií je uspokojovanie potrieb slovenskej ekonomiky, požiadaviek fyzických a právnických osôb a záujmov štátu na zabezpečenie kvalitných, spoľahlivých a dostupných služieb elektronických komunikácií v rozsahu zodpovedajúcom vyspelým štátom EÚ a začleniť SR do informačnej spoločnosti 21. storočia. V nadväznosti na tento dokument prioritne  budú riešené nasledujúce úlohy:
-	príprava návrhu zákona o elektronických komunikáciách – v súčasnosti je návrh tohto zákona  v legislatívnom procese;
-	pripraviť návrh na vytvorenie spoločného regulačného orgánu, ktorý by vznikol zlúčením Telekomunikačného úradu SR, Rady pre vysielanie a retransmisiu a prípadne Poštového úradu – cieľom vytvorenia jediného regulačného orgánu je dosiahnuť administratívne a finančné úspory, vyplývajúce z takéhoto zlúčenia;
-	vytvoriť podmienky na začatie pravidelného vysielania digitálneho televízneho vysielania – významný brzdiaci faktor pre takýto rozsiahly projekt je jeho financovanie.  

127.	Pripravovaný zákon o elektronických komunikáciách zruší a nahradí súčasný zákon o telekomunikáciách. Okrem potrebnej aproximácie, zákon bude súčasne zameraný aj na odstránenie  nedostatkov telekomunikačnej legislatívy zistených pri uplatňovaní súčasnej legislatívy v praxi. Návrh zákona obsahuje mnohé prvky rozhodujúce pre podobu regulácie celého sektoru elektronických komunikácií. Svojou povahou pripravovaný zákon zásadne ovplyvní podnikateľské prostredie v tomto sektore na dlhšie obdobie. 

128.	Očakáva sa, že digitalizácia vysielania bude mať význam nielen z technického hľadiska, ale aj z hľadiska podpory domáceho priemyslu, obchodu, trhu a zamestnanosti. Nová technológia predstavuje nové formy využitia a nové služby. Čím rýchlejšie sa digitalizácia uskutoční, tým skôr sa otvorí a rozšíri trh pre nové multimediálne služby a zabráni sa zaostávaniu Slovenska v porovnaní s inými európskymi krajinami, vrátane najbližších susedov. Preto sa predpokladá vytvoriť podmienky na čo najskoršie začatie digitálneho vysielania v systéme DVB-T, čo si vyžiada financie zo štátneho rozpočtu.

129.	V poštových službách v roku 2003 sa pripravuje novelizácia zákona o poštových službách v súlade so Smernicou EP a Rady č. 2002/39/ES z 10. júna 2002. Cieľom novelizácie je úplná harmonizácia poštovej legislatívy s legislatívou krajín EÚ ku dňu vstupu SR do EÚ. Poštový úrad SR v roku 2003 vykonáva svoju činnosť podľa pôsobnosti stanovenej zákonom o poštových službách. V časovom horizonte rokov 2004 – 2006 sa predpokladá realizácia rozvojových projektov zameraných na rozvoj univerzálnej služby a ďalších oblastí, vyplývajúcich z procesu  začleňovania poštového odvetvia SR do jednotného európskeho trhu. .

4.6.8. Informatizácia spoločnosti

130.	V súlade s Koncepciou štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005 uvádzanou v PEP 2001, 2002  rozvíjajú sa aktivity smerom k budovaniu informačnej spoločnosti. Doterajšie aktivity v tejto oblasti boli zamerané jednak na podporu rozširovania Internetu a prístupu k nemu a tiež na rozširovanie verejných služieb napojených na elektronickú komunikáciu. V tomto kontexte sa realizoval projekt zavádzania Internetu do škôl, začala sa využívať elektronická komunikácia v rozširovaní verejných informácií a služieb občanom (e-Vláda),  v obchode (e-Obchod), vo vzdelávaní  (e- Vzdelanie) a iné. Vytvorili sa základné legislatívne a inštitucionálne podmienky pre postupný proces liberalizácie telekomunikačného trhu, čo by malo pomôcť pri znižovaní cien za služby Internetu. Proces informatizácie spoločnosti sa bude ďalej dynamicky vyvíjať.

131.	 V súčasnosti je v konečnom štádiu prípravy „Stratégia informatizácie spoločnosti“, o ktorej bude rokovať vláda SR. V rámci Stratégie je pripravený Akčný plán stratégie informatizácie spoločnosti, ktorý stanovuje prioritné ciele a úlohy v tomto procese. Konkrétne ide o nasledujúce aktivity:
-	štandardizovaná tvorba a integrácia užitočného obsahu – informácií a služieb – pre fyzické a právnické osoby: 
-	verejná správa on-line (vypracovanie modelu poskytovania elektronických služieb verejnej správy, zabezpečenie tvorby, aktualizácia a sprístupnenie verejných informácií a služieb on-line, umožnenie všeobecného elektronického prístupu k základným verejným službám, zjednodušenie e-obchod, podpora využívania elektronických podpisov, e-procurement),
-	zapojenie Slovenskej republiky do komunitárneho programu IDA (IDA – výmena dát medzi administratívami členských štátov EÚ), 
-	európsky digitálny obsah (stimulovať rozvoj a rozširovania európskeho digitálneho obsahu, zapojiť SR do programov eContenet a eSafe, bezpečnejšie využívania internetu, štandardy pre internet, implementácia kultúry bezpečnosti),
-	inteligentné dopravné systémy (pripraviť rozvojové plány pre implementáciu týchto systémov),
-	budovanie ľudských kapacít pre IS (investície do ľudí a ich kvalifikácie, umožnenie všetkým účasť na tvorbe a prínosoch znalostnej ekonomiky, zabezpečenie spolupráce na európskej úrovni, zameranie sa na prijatie prijatie štandardov programu „Design for-all“ a zabezpečiť zhody so zásadami prístupnosti);
-	koncepčné a systematické budovanie infraštruktúry pre prístup a konektivitu (zabezpečiť posilnenie konkurencie miestnych prístupových sietí, uprednostniť podporu rozvoja informačnej infraštruktúry, zabezpečiť integráciu informačnej bezpečnosti do IT transakcií na všetkých úrovniach). 

4.6.9. Reforma v školstve a vzdelávaní

132.	Pokračovanie reforiem v školstve a vzdelávaní, dotýkajúcich sa obsahových, inštitucionálnych a finančných stránok školského systému, je aktuálne aj v budúcich rokoch. Základným dokumentom predpokladaných zmien v školstve je Programové vyhlásenie vlády, ktoré podčiarkuje zámery v oblasti školstva a vzdelávania. Zmeny v školstve budú naďalej prebiehať v súlade s koncepciami a programami uvedenými v PEP 2001 a 2002, najmä s „Národným programom výchovy a vzdelávania na najbližších 15 – 20 rokov“ a s „Koncepciou ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie“. Vzhľadom na aktuálny stav v školskom systéme a spoločenské potreby budú v procese reformy v najbližších rokoch dominovať problémy: 
-	posilňovania samosprávnych štruktúr a prvkov v školskom systéme na úkor pôsobenia štátnych štruktúr;
-	inštitucionálnej a programovej diverzifikácie vysokého školstva a jeho viaczdrojového financovania;
-	lepšieho prepojenia vzdelávacieho systému s reálnymi spoločenskými potrebami a trhom práce.    

133.	Nadväzujúc na PEP SR na roky 2002 – 2005 v oblasti rozvoja základného a stredného školstva došlo k viacerým zmenám v súvislosti s reformou verejnej správy a prijatím zákona č. 313/2001 Z. z.  o verejnej službe.  Od 1. júla 2002 sa presunuli kompetencie v oblasti správy základných škôl, stredných škôl a školských zariadení z okresných úradov a krajských úradov na obce a vyššie územné celky. Presun kompetencií sprevádzal  rozsiahly delimitačný proces, ktorý bol pomerne komplikovaný. Financovanie základných škôl, stredných škôl a školských zariadení sa od 2. štvrťroku 2002 realizovalo zákonom stanoveným normatívnym spôsobom.

134.	Zákon o vysokých školách platný od 1. apríla 2002 posilnil autonómiu vysokých škôl, najmä v ekonomickej oblasti. Viaczdrojové financovanie vysokých škôl podporila ich transformácia zo štátnych rozpočtových organizácií na verejnoprávne neštátne inštitúcie. V nových podmienkach si zabezpečujú časť financií na svoju činnosť vlastnými aktivitami a naďalej zostáva cieľom dosiahnuť zvýšenie tejto časti v priemere na 20 %.

135.	Realizáciu reformy, najmä rozširovanie prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu, sa v posledných dvoch rokoch podarilo podporiť aj medziročným zvyšovaním finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre vysoké školstvo na úrovni 0,1% HDP.  

136.	Reformné aktivity v regionálnom školstve v zmysle Národného programu výchovy a vzdelávania budú podporené nasledovnými krokmi :
-	vypracovanie moderného zákona o výchove a vzdelávaní ( v roku 2003 vypracovanie legislatívneho zámeru, v roku 2004 predloženie návrhu zákona na schválenie do NR SR );
-	vypracovanie transparentného, normatívneho a motivačného zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení na princípe financovania na žiaka;
-	vytvorenie podmienok na postupnú a rozsiahlu obsahovú prestavbu výchovy a vzdelávania ( kurikulárna reforma ), štandardizácia vzdelávania a vytvorenie motivačného systému odmeňovania a kariérneho rastu učiteľa;
-	decentralizácia správy školstva a zníženie administratívnej náročnosti správy škôl v súlade s prebiehajúcou reformou verejnej správy. 
Finančné prostriedky na tento účel budú vyčlenené z rozpočtu MŠ SR.

137.	Normatívny systém financovania regionálneho školstva na žiaka umožní efektívnejšie využívanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Očakáva sa, že tento systém bude stimulom na racionalizáciu siete škôl zo strany zriaďovateľov podľa skutočných potrieb trhu práce v regiónoch. Bude sa tak riešiť v súčasnosti predimenzovaná sieť základných škôl s vysokým počtom malotriednych škôl, priestorové podmienky, zvyšujúci sa počet pedagogických zamestnancov na rovnaký počet žiakov aj s ohľadom na demografické zmeny v jednotlivých regiónoch. Zavedenie tohto systému financovania  do praxe, rovnako ako aj celková realizácia kurikulárnej reformy  si vyžiadajú zvýšené výdavky štátneho rozpočtu; ich fungovanie v ďalších rokoch bude znamenať efektívnejšie využívanie finančných zdrojov. 

138.	Aj v roku 2003 bude pokračovať implementácia  reformy vysokého školstva a vysokoškolského vzdelávania. Pripravuje sa novela zákona o vysokých školách, ktorá podporí pokračovanie reformy a odstráni niektoré legislatívno-technické nepresnosti súčasného znenia zákona. Novela zákona bude upravovať povinnosť vysokých škôl zohľadňovať obsah vzdelávania stanovený v predpisoch rezortov, v ktorých je implementovaný obsah príslušných smerníc EÚ na výkon regulovaných povolaní alebo regulovaných odborných činností vykonávaných občanmi členských štátov EÚ.

139.	Novela zákona o vysokých školách rozšíri možnosti riešenia problému dlhodobo nedostatočného financovania vysokého školstva umožnením získavania mimorozpočtových zdrojov prostredníctvom školného v úzkej nadväznosti na nový systém sociálnych štipendií. Novela zákona o Študentskom pôžičkovom fonde prinesie zmeny, ktoré zvýšia účinnosť tohto nástroja na sociálnu podporu študentov.

140.	Pre úspech reformy vysokého školstva je nevyhnutné aj zvýšenie príspevku zo štátneho rozpočtu na jeho aktivity. Vláda zakotvila záväzok v tomto smere aj do programového vyhlásenia. Jeho naplnenie si bude vyžadovať medziročné zvyšovanie príspevku zo štátneho rozpočtu do rozpočtu vysokých škôl.

141.	Reforma školského systému má prispieť k lepšiemu prepojeniu  vzdelávania s trhom práce aj skvalitňovaním odbornej prípravy  na povolanie. SR v tejto oblasti dosiahla celkový pokrok, k čomu prispelo prijatie kľúčových zákonov: zákon o vysokých školách, novela školského zákona, zákon o uznávaní odborných kvalifikácií občanov členských štátov EÚ na účely výkonu regulovaných povolení. Podporou bola aj aktívna účasť SR na druhej generácii programov EÚ Leonardo da Vinci, Sokrates, Mládež. Napriek týmto hodnoteniam kľúčovými faktormi udržania priaznivého vývoja v kvalite pracovnej sily sa stávajú:
-	zvýšenie celkových výdavkov SR na oblasť vzdelávania a na implementáciu prijatej legislatívy vrátane presunu školských kompetencií;
-	reforma odborného vzdelávania, ktorá v dostatočnej miere reflektuje potreby trhu práce;
-	posilnenie kontaktov medzi školami a podnikateľskou sférou;
-	posilnenie spolupráce škôl s úradmi práce;
-	posilnenie celoživotného vzdelávania v smere zvyšovania potrebnej kvalifikácie, zručnosti a flexibility;
-	zabezpečenie koordinácie medzi zainteresovanými inštitúciami a iné. 

142.	V tomto kontexte ministerstvo hospodárstva pripravuje odvetvovú koncepciu prípravy mládeže na povolanie, ktorá v súlade s projektom Milénium vymedzí zámery v transformácii stredoškolského odborného vzdelávania s cieľom zabezpečiť kvalifikovanú pracovnú silu potrebnú pre rozvoj konkurencieschopnosti. V koncepcii budú vypracované návrhy na zmeny v sústave učebných a študijných odborov stredných odborných učilíšť a stredných odborných škôl. Dôraz sa bude klásť na posilnenie všeobecného vzdelania, prehĺbenie jazykovej prípravy, rozvoj komunikačných schopností a počítačovej grafiky a výchovu k rozvoju malého a stredného podnikania. Zároveň sa vypracujú návrhy na štátne kurikulá pre učebné a študijné odbory stredných odborných učilíšť a stredných odborných škôl pripravujúce pre odvetvia v pôsobnosti rezortu.  

4.6.10  Životné prostredie

143.	Reformy a aktivity v enviromentálnej oblasti prezentované v PEP 2001 a 2002 sledovali hlavný cieľ - zabezpečiť dlhodobú stratégiu tvorby a ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. V tomto smere pôsobilo aj preberanie legislatívy EÚ v oblasti životného prostredia do národných právnych noriem. Uvedené základné enviromentálne ciele sú aktuálne aj pre obdobie do roku 2006. Vzhľadom na približujúci sa dátum vstupu SR do EÚ prioritnými sa stávajú úlohy súvisiace s ukončením transpozície enviromentálneho acqius a so zabezpečením podmienok pre čerpanie štrukturálnych fondov. 

144.	Nadväzujúc na PEP SR na roky 2002 – 2005 pokračovali v roku 2002, resp. 2003 aktivity, spojené s dlhodobou stratégiou tvorby a ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. Sú to najmä: 
-	Na základe „Správy o stave plnenia záväzkov, vyplývajúcich z negociačných rokovaní s EK a ďalších postup implementácie environmentálneho acquis v rámci kapitoly 22 – Životné prostredie“ vláda posúdila stav plnenia NPAA a finančné a administratívne návrhy pre implementácie smerníc EÚ do slovenskej legislatívy.
-	Pokračovali práce na bilaterálnom projekte s Dánskou agentúrou pre životné prostredie (DEPA) „Ekonomická podpora Slovenska pri vyjednávaní s EÚ, týkajúca sa realizácie aproximačných záväzkov“.
-	V roku 2002 pokračovali práce na preberaní legislatívy EÚ. Platnosť nadobudli viaceré právne predpisy v jednotlivých sektoroch životného prostredia: v odpadoch, ovzduší, vode a v oblasti dobrovoľných nástrojov v životnom prostredí. 
-	V roku 2002 pokračovali práce podľa Koncepcie rezortnej časti štátneho informačného systému MŽP SR v zmysle zákona č. 261//1995 Z. z. o štátnom informačnom systéme. 
-	V rámci Programu obnovy dediny v roku 2002 boli z rozpočtu MŽP SR 263 obciam a 35 mikroregiónom (združenia obcí) poskytnuté dotácie v celkovej výške 20 mil. Sk, ktorá prispela k mobilizácii vlastných zdrojov obcí na realizáciu environmentálnych opatrení.
Pre napĺňanie programu EÚ ISPA, v rámci ktorého sa realizujú infraštrukturálne projekty v oblasti dopravy a životného prostredia boli zo štátneho rozpočtu vyčlenené finančné prostriedky vo výške 327,2 mil. Sk. Vláda SR a EK podpísali 8 finančných memoránd pre projekty Trenčín, Nitra, Banská Bystrica, Zvolen, Komárno, Martin, Dolný Turiec a Technická pomoc. V rámci projektu Technická pomoc pre ISPA projekty z alokovaných prostriedkov 1 271,8 tis. EUR bolo podpísaných 8 zmlúv s rámcovými kontraktormi vo výške 1 228,8 tis. EUR.

145.	Vychádzajúc z Integrovanej aproximačnej stratégii v kapitole životné prostredie, ktorá bola schválená vládou SR v decembri 2001 bol na základe v súčasnosti známych skutočností vyčíslený vplyv jednotlivých implementačných smerníc na výdavky štátneho  rozpočtu pre rok 2004 v sume 3 345 mil. Sk,  z toho prostredníctvom kapitoly MŽP SR  1 330 mil. Sk. Podiel štátneho rozpočtu na celkových nákladoch na implementáciu predstavuje 21,9 %. Predpokladáme, že tento podiel bude zachovaný i v ďalších rokoch. V súvislosti s napĺňaním Integrovanej aproximačnej stratégie budú do konca r. 2003 spracované tzv. národné zoznamy území, ktoré budú tvoriť základ budúcej súvislej európskej sústavy NATURA 2000 (implementácia Smernice EK o biototopoch a Smernice EKO vtákoch). Predpokladané finančné nároky pre rok 2003 činia 68,3 mil. Sk, pre roky 2004-2006 každoročne 140,8 mil. Sk a mali by byť zabezpečené z prostriedkov štátneho rozpočtu.

146.	Slovensko intenzívne pokračuje v preberaní legislatívy EÚ v oblasti životného prostredia so zámerom ukončiť transpozíciu environmentálneho acquis do referenčného dátumu vstupu SR do EÚ. Vláda SR v marci 2003 prerokovala dokument  „Správa o stave plnenia záväzkov, vyplývajúcich z negociačných rokovaní s EK a ďalší postup implementácie  environmentálneho acquis v rámci kapitoly 22 Životné prostredie“. V dokumente sú uvedené finančné a administratívne nároky na realizáciu úloh, vyplývajúcich z negociácií na roky 2003 – 2006. Náklady na implementáciu vybraných smerníc na roky 2003 – 2006 predstavujú celkove 62,6 mil. Sk, z čoho v roku 2003 to bude predstavovať 10,7 mil. Sk, v roku 2004 to bude  17,6 mil. Sk, v roku 2005 to bude 16,7 mil. Sk a v roku 2006 to bude suma vo výške 17,6 mil. Sk.

147.	Pokračuje realizácia opatrení vyplývajúcich z Koncepcie nového spôsobu financovania ochrany životného prostredia prijatej v roku 2000, zameraných najmä na zdokonaľovanie existujúcich ekonomických nástrojov, využívaných pri manažmente prírodných zdrojov, na redukciu znečistenia životného prostredia a na dôkladnú prípravu zavedenia nových nástrojov.
V súčasnosti sa pripravuje novelizácia zákona č. 184/2002 o vodách, ktorého súčasťou bude ustanovenie výšky platieb, poplatkov a podrobností, súvisiacich so spoplatnením užívania vôd, druh a rozsah ďalších spoplatnených vodohospodárskych služieb a výkonov. V nadväznosti na veľké zmeny v právnych predpisoch v oblasti odpadového hospodárstva pripravuje sa návrh nového zákona o poplatkoch  za uloženie odpadov. Návrh je pripravovaný ako dôležitý ekonomický nástroj na dosiahnutie cieľov odpadového hospodárstva, stanovených zákonom č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a v Programe odpadového hospodárstva SR do roku 2005, v ktorých sa kladie dôraz na obmedzovanie vzniku odpadov, využívanie odpadov a skládkovanie odpadov  v čo možno najmenšej miere.

148.	NR SR v júni 2002 schválila zákon č. 468/2002 Z.z. o systéme environmentálne orientovaného riadenia a auditu ako aj zákon č. 469/2002 o environmentálnom označovaní výrobkov. V súčasnosti  sú vo schvaľovacom procese  vykonávacie vyhlášky MŽP SR k uvedeným dvom zákonom s navrhovaným termínom nadobudnutia účinnosti jún 2003. Uvedenými normami bude v  SR zabezpečené  uplatňovanie Nariadenia (EÚ) č. 761/2001 umožňujúceho dobrovoľnú účasť na schéme Spoločenstva environmentálneho manažérstva a auditu (EMAS ) ako aj Nariadenia (EÚ) č. 1980/2000 o revidovanej schéme Spoločenstva pre oceňovanie environmentálnou značkou  (ECOLABELING). Realizujú sa tiež opatrenia v systéme environmentálneho označovania výrobkov v podmienkach rezortu životného prostredia vo väzbe na účinnosť prijatého zákona č. 469/2002 Z. z. o environmentálnom označovaní výrobkov.

149.	Na základe uznesenia vlády SR č. 7/2000 ku Koncepcii dobudovania monitorovacieho a informačného systému v životnom prostredí je potrebné dobudovať čiastkové monitorovacie systémy (ČMS) na základe aktualizovaných projektov ČMS z roku 2001. Náklady na realizáciu Komplexného monitorovacieho systému v životnom prostredí sa odhadujú na čiastku, presahujúcu ročne 160 mil. Sk. Pokračujú práce podľa Koncepcie rezortnej časti štátneho informačného systému MŽP SR v zmysle zákona č. 261/1995 o štátnom informačnom systéme.

150.	Najdôležitejšou úlohou v biologickej bezpečnosti bude do konca I. štvrťroka 2004 ratifikovať Protokol o biologickej bezpečnosti (tzv. Kartagenský protokol) a s tým súvisiaca novela zákona č. 151/2002 Z. z.. Financie na tento účel budú použité z rozpočtu MŽP SR.

151.	Predpokladá sa, že čerpanie prostriedkov z predvstupového programu ISPA bude ukončené k dátumu vstupu SR do EÚ. V súčasnom období sú už pripravené projekty, ktoré objemovo vyčerpajú zostávajúcu alokáciu na program ISPA pre SR. Vstupom SR do EÚ bude mať Slovensko možnosť čerpať prostriedky z Kohézneho fondu na veľké infraštruktúrne projekty aj z oblasti životného prostredia. K tomuto dátumu SR musí dobudovať riadiace a implemetačné agentúry, dopracovať metodické a strategické dokumenty a pripraviť vhodné projekty, aby mohlo plynulo začať čerpať prostriedky z Kohézneho fondu. Na základe indikatívnych dokumentov EÚ sa odhaduje výška príjmov z Kohézneho fondu na 250 MEUR na obdobie rokov 2004-2006 pre sektor životného prostredia. Rovnako bude mať možnosť čerpať prostriedky zo štrukturálnych fondov EÚ aj na projekty z oblasti životného prostredia. V súčasnosti ešte nie je známy objem príjmu zo štrukturálnych fondov pre sektor životné prostredie.

4.6.11 Regionálna politika

152.	V reformnom úsilí vlády bude v najbližšom období narastať význam regionálnej politiky najmä z dvoch dôvodov. Za prvé, na Slovensku existujú veľké rozdiely v ekonomickom a sociálnom rozvoji jednotlivých prirodzených regiónov a za druhé, regióny a ich rozvoj budú jedným z kľúčových prvkov integrácie SR s EÚ. Významný legislatívny rámec pre regionálnu politiku je Zákon o podpore regionálneho rozvoja  platný od roku 2001. Zákon ustanovuje podmienky podpory regionálneho rozvoja a pôsobnosť orgánov štátnej správy, obcí a vyšších územných celkov pri poskytovaní tejto podpory. Súčasne vymedzuje systém a tvorbu základných dokumentov regionálneho rozvoja SR.

153.	K aktivitám, ktoré v roku 2002 v integračnom úsilí Slovenska posilňovali regionálny aspekt, patrilo rozhodnutie vlády o konečnej  podobe Národného plánu regionálneho rozvoja SR a o štruktúre a kompetencii riadiacich a platobných orgánov v procese využívania finančnej pomoci EÚ. Zároveň vláda schválila programový postup pre čerpanie zo štrukturálnych fondov formou Rámca podpory Spoločenstva (Community Support Framework – CFS), v súlade s nariadením EK č. 1260/99. Rozhodnutím vlády boli vytvorené podmienky pre zabezpečenie vecného a organizačného postupu pri vypracovaní Národného rozvojového plánu.  

154.	V marci 2003 vláda SR schválila Národný rozvojový plán (NRP), ktorý je základným programovým dokumentom uskutočňovania štrukturálnej a regionálnej politiky SR pre obdobie 2004 – 2006. Obsah NRP je členený na: 1. analýzu súčasnej situácie, 2. ciele, stratégiu a priority, 3. finančný plán, 4. systém implementácie. Súčasťou plánu sú aj: sektorové operačné programy Priemysel a služby, Ľudské zdroje, Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a operačný program Základná infraštruktúra. Európska komisia v apríli 2003 akceptovala NRP ako základ pre začatie ďalších vyjednávaní o obsahu a znení zmluvy „Rámec podpory Spoločenstva“, ktorú v spolupráci so slovenskou stranou vypracuje Európska komisia. Upresnenie a dopracovanie sektorových operačných programov a ich akceptovanie EK sa chýli ku koncu.

155.	Od roku 2002 sa v SR zintenzívnilo vytváranie inštitúcií a administratívnych kapacít pre implementáciu štrukturálnych fondov a kohézneho fondu. Príslušné kapacity riadiacich, sprostredkovateľských a platobných orgánov sa postupne vytvárajú v jednotlivých angažovaných ministerstvách, najmä na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja, Ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií, Ministerstve životného prostredia, Ministerstve hospodárstva, Ministerstve práce sociálnych vecí a rodiny, Ministerstve pôdohospodárstva a Ministerstve financií.

156.	Zmysel a požiadavky na publicitu a šírenie informácií ohľadom pomoci prúdiacej do členskej krajiny zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu sú definované v dvoch základných dokumentoch Spoločenstva: Nariadenie Komisie ES č. 1260/1999 z 21. júna 1999 a č. 1159/2000 z 30. mája 2000. V zhode s uvedenými nariadeniami je pripravený komunikačný akčný plán riadiaceho orgánu pre CSF, ktorý určuje spôsoby poskytovania informácií verejnosti. Gestor regionálnej politiky a riadiaci orgán pre CSF - Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja – zriadilo Oddelenie činností riadenia a informovania. Informácie o programoch a fondoch sa ku konečným cieľovým skupinám budú dostávať hlavne prostredníctvom informačných centier prvého kontaktu, ktorými sú pre RO pre CSF:
-	Oddelenie pre komunikáciu s verejnosťou MVRR SR (prostredník na šírenie informácií prostredníctvom masmédií na širokú verejnosť)
-	Odbor manažmentu regionálneho rozvoja MVRR SR (prostredník na šírenie informácií prostredníctvom regionálnych rozvojových agentúr na odbornú verejnosť)
-	Sekretariát Prípravného výboru pre štrukturálne fondy v budúcnosti transformovaného na Výbor pre štrukturálne fondy (prostredník šírenia informácií na stavovské a záujmové združenia, odbory a mimovládne organizácie, zástupcovia ktorých sú členmi výboru)
-	RO pre jednotlivé OP (prostredníci na šírenie informácií prostredníctvom svojich sprostredkovateľských orgánov na potenciálnych konečných prijímateľov)
-	Úrady VÚC a úrady mestských samospráv – odbory regionálneho rozvoja prostredníci na šírenie informácií na lokálne samosprávne orgány a širokú verejnosť).

157.	S cieľom posilniť administratívne a implementačné kapacity v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti bola vytvorená na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja SR Agentúra na podporu regionálneho rozvoja – (APRR) s odbormi: odbor implementačný, odbor finančného riadenia, kontrolný odbor agentúry, odbor riadenia operačného programu a odbor riadenia INTERREG A. V súčasnosti prebieha proces akreditácie u APRR pre Rozšírený decentralizovaný implementačný systém EDIS, ktorý by mal byť ukončený v priebehu druhého polroka 2003. 

158.	Predpokladané potreby verejných zdrojov na financovanie programov v roku 2003 predstavujú 7,75 mld. Sk  a v rokoch 2004, 2005 a 2006 sa uvažuje každoročne s čiastkou 8,1 mld. Sk.

159.	Spolupráca, vznikajúce väzby a činnosti v hraničných oblastiach a regiónoch umožnili vznik 12 euroregiónov, ako formy regionálnej spolupráce a cezhraničnej integrácie (medzi SR a Rakúskom, SR a Maďarskou republikou a medzi SR a Poľskou republikou). Jedným z dôležitých subjektov regionálneho rozvoja sú regionálne rozvojové agentúry (RRA) združené do integrovanej siete 23 regionálnych rozvojových agentúr (IS RRA). Aktivity Regionálnych rozvojových agentúr na úrovni regiónov predstavujú najmä podporu činnosti VÚC pri strategických plánoch, marketingových činnostiach a vzdelávacích a informačných aktivitách s regionálnou pôsobnosťou. Pripravujú projekty, podieľajú sa na ich vypracúvaní s inými subjektami a poskytujú poradenské služby. Niektoré pripravujú tiež podnikateľské zámery. RRA zohrávajú tiež veľmi dôležitú úlohu pri poskytovaní informácií verejnosti, ako aj pri rôznych konzultačných aktivitách. 

5. Matice politických záväzkov

										                       (v mil. Sk)	
Štrukturálne zmeny v podnikovom sektore	2003	2004	2005	2006	
1. Rozvoj priemyslu a podpory podnikania	
Zámerom je reštrukturalizácia priemyselných odvetví, podpora efektívnych foriem podnikania, podpora úspor energie a využitia alternatívnch zdrojov energie a pripravovať priemyselnú výrobu na podmienky EÚ	
A. Implementačný profil **					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet
(Nevieme špecifikovať) 					
Vplyv na príjmy rozpočtu
(z rozvoja podnikania budú vyššie príjmy z priamych ale aj nepriamych daní)					
Vplyv na výdavky rozpočtu 
(zdroje štátu / zdroje EÚ) 	1800/100	1076/X*	979/X*	979/X*	
2. Realizácia rozvoja zahraničnej spolupráce, obchodu a investícií	
Zámerom je zabezpečenie podpory administratívnych štruktúr pre vstup priamych zahraničných investícií, medzinárodnej hospodárskej spolupráce, podpory vo forme investičných stimulov a podpory budovania priemyselných parkov, zavádzania elektronického obchodu	
A. Implementačný profil					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet
(Nevieme špecifikovať)					
Vplyv na príjmy rozpočtu
(z rozvoja podnikania budú vyššie príjmy z priamych, ale aj nepriamych daní)					
Vplyv na výdavky rozpočtu 
(zdroje štátu / zdroje EÚ)	300/50	2321/X*	1884/X*	1884/X*	
3. Realizácia podpory priemyselného výskumu a vývoja	
Zvyšovanie high-tech, kvality, efektívnosti a konkurencieschopnosti priemyselnej produkcie prostredníctvom podpory  inovácií znalostí a aplikovaného výskumu	
A. Implementačný profil					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet
(Nevieme špecifikovať)					
Vplyv na príjmy rozpočtu
(z rozvoja podnikania budú vyššie príjmy z priamych, ale aj nepriamych daní)					
Vplyv na výdavky rozpočtu 
(zdroje štátu / zdroje EÚ)	300/0	300/200	300/500	300/500	
4. Realizácia rozvoja cestovného ruchu a ochrany spotrebiteľa	
Zvyšovanie ekonomického prínosu z cestovného ruchu podporou rozvoja a propagácie cestovného ruchu a zabezpečenie ochrany práv a ekonomických záujmov spotrebiteľa 	
A. Implementačný profil					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet
(Nevieme špecifikovať)					
Vplyv na príjmy rozpočtu
(z rozvoja podnikania budú vyššie príjmy z priamych, ale aj nepriamych daní)					
Vplyv na výdavky rozpočtu 
(zdroje štátu / zdroje EÚ)	250/0	298/X*	311/X*	311/X*	
5. Realizácia medzirezortnej podpory výskumu a vývoja a odvetvovej politiky	
Relizácia podpory rozvoja progresívnych technológií, princípov výroby a premien energie, podpora využívania domácich suroví a zdrojov	
A. Implementačný profil					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet
(Nevieme špecifikovať)					
Vplyv na príjmy rozpočtu
(z rozvoja podnikania budú vyššie príjmy z priamych, ale aj nepriamych daní)					
Vplyv na výdavky rozpočtu 
(zdroje štátu / zdroje EÚ)					
Celkový vplyv na výdavky rozpočtu 	220/0	230/X*	230/X*	230/X*	
Celkový vplyv na príjmy rozpočtu (nevieme)					
Celkový vplyv na výdavky rozpočtu 	2870/150	4225/X*	3664/X*	3664/X*	
X* od roku 2004 uvažujeme so vstupom do EÚ a s využitím štrukturálnych fondov, pričom konkrétna výška zatiaľ nie je známa, zároveň sa predpokladá mierny nárast v roku 2005 a 2006

                                                                                                                                                                         (v mil. Sk)
Trh práce	2003	2004	2005	2006	
Rozvoj služieb zamestnanosti	
Zámerom je realizácia opatrení vyplývajúcich zo Stratégie podpory rastu zamestnanosti prostredníctvom zmien sociálneho systému a trhu práce a Národného akčného plánu zamestnanosti	
A. Implementačný profil 					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
B1.Vplyv na príjmy rozpočtu					
B2.Vplyv na výdavky rozpočtu 	-	6 300,3	6 571,2	6 768,3	

                                                                                                                                                                        (v mil. Sk)
Sociálny systém	2003	2004	2005	2006	
Vplyv  reforiem  sociálneho systému na výšku vyplácaných dávok	
Zámerom je efektívne využívanie finančných prostriedkov pri súčasnej  aktivácii nezamestnaných zabezpečiť životné potreby príjmom z pracovnej činnosti	
A. Implementačný profil					
A1. Predpokladaná finančná požiadavka 					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje) (štátne sociálne dávky, prídavok na dieťa, rodičovský príspevok a iné, dávky sociálnej pomoci vrátane kompenzácií pre ŤZP)	30 967	31 550	31 550	31 550	
B1. Vplyv na príjmy rozpočtu					
B2. Vplyv na výdavky rozpočtu 	30 967	31 550	31 550	31 550	

                                                                                                                                                                        (v mil. EUR)
Poľnohospodárstvo	2003	2004	2005	2006	
1. Plán rozvoj vidieka	
A. Implementačný profil	X	X	X	X	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
Vplyv na príjmy rozpočtu1		108,2	118,3	125,8	
Vplyv na výdavky rozpočtu		27,05	29,58	31,45	
2. Sektorový operačný program	
A. Implementačný profil	X	X	X	X	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
Vplyv na príjmy rozpočtu2		62,8	84,3	104,9	
Vplyv na výdavky rozpočtu		26,90	36,15	44,98	
3. Podpora poľnohospodárstva	
A. Implementačný profil	X	X	X	X	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
Vplyv na príjmy rozpočtu3		-	73,1	88,1	
Vplyv na výdavky rozpočtu		138,6			
4. Program SAPARD financovanie v roku 2003 - 2004	
A. Implementačný profil	X	X	X	X	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
Vplyv na príjmy rozpočtu4	26,603	25,295	15,720**	8,682**	
Vplyv na výdavky rozpočtu	8,868	8,432	5,240**	2,894**	

(v mil. Sk)
5. Budovanie inštitúcií - Pôdohospodárska platobná agentúra	
A. Implementačný profil	X	X	X	X	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
Vplyv na príjmy rozpočtu	21***	54,6***			
Vplyv na výdavky rozpočtu	300	175	190	205	
Poznámky:
     * v stálych cenách roku 1999
1zdroje z garančnej sekcie EAGGF
2zdroje z EAGGF (usmerňovacia sekcia) a FIFG
3priame platby z EÚ (25/30%)
      4záväzky EÚ
    **predpoklad, čiastky budú známe v 2/2004 podľa nakontrahovaných zmlúv 
    ***PHARE

(v mil. Sk)
Životné prostredie	2003	2004	 2005	2006	
1. Integrovaná aproximačná stratégia v kapitole životné prostredie	
A. Implementačný profil	X				
A.l Predpokladaná finančná požiadavka 	3 345	3 345			
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-3 345	-3 345			
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu					
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	3 345	3 345			
2. Plnenie záväzkov z environmentálneho acquis (implementácia smerníc EÚ)	
A. Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	10 700	17 600	16 700	17 600	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)					
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu					
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu					
3. Koncepcia nového spôsobu financovania ochrany životného prostredia	
A. Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	322,5	251,6	251,6	251,6	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-154,4				
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-				
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	154,4				
4. Realizácia Národnej stratégie ISPA – časť životné prostredie	
A. Implementačný profil	X	X			
A.l Predpokladaná finančná požiadavka 	735,132	267,062			
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-735,132	-267,062			
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-	-			
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	735,132	267,062			
5. Implementácia projektov Kohézneho fondu	
A. Implementačný profil		X			
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka		256,081	307,297	460,946	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)		-256,081	-307,297	-460,946	
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu		-	-	-	
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu		256,081	307,297	460,946	
6. Koncepcia dobudovania komplexného monitorovacieho a informačného systému*	
A. Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	160	170	170	170	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-103	-170	-170	-170	
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-	-	-	-	
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	103	170	170	170	
7. Zabezpečenie sústavy NATURA 2000	
A. Implementačný profil                  	X				
A.l Predpokladaná finančná požiadavka 	68,3	140,8	140,8	140,8	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-68,3	-126,7	-126,7	-126,7	
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-	-	-	-	
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	68,3	126,7	126,7	126,7	
8. Implementácia Kartágevského protokolu o biologickej bezpečnosti	
A. Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	1,5	0,11	0,11	0,11	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)					
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu					
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu					
9. Akčný plán pre implementáciu Národnej stratégie ochrany biodiverzity	
A. Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	86,6	86,6	86,6	86,6	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-30,0				
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-				
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	30,0				
10. Príprava a implementácia zákona o ochrane prírody a krajiny	
A. Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	609,6	593,3	593,3	573,7	
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	-	-	-	-	
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-	-	-	-	
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	-	-	-	-	
Celkový čistý vplyv na rozpočet	
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	16 028,638	22 710,553	18 249,707	19 283,756	
Celkový vplyv na príjmy rozpočtu	-	-	-	-	
Celkový vplyv na výdavky rozpočtu	4 435,838	4 164,843	603,997	757,646	
* Finančné nároky na jednotlivé čiastkové monitorovacie systémy (ČMS) boli upravené v rámci aktualizácie Koncepcie

(v mil. Sk, mil. EUR )
Regionálna politika	2003	2004	2005	2006	
1. Podpora rozvoja bývania 	
A. Implementačný profil					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet					
B.1. a) Vplyv na príjmy rozpočtu1)		4 351,4	4 351,4	4 351,4	4 351,4	
B.1. b) Vplyv na príjmy rozpočtu2)	8 702,7	8 702,7	8 702,7	8 702,7	
B.2. Vplyv na výdavky rozpočtu3)	7 375,2	7 375,0	7 375,0	7 375,0	
2. Program pomoci de minimis na rozvoj okresov s vysokou mierou nezamestnanosti, program predvstupovej pomoci Phare 4), budovanie inštitúcií súvisiacich s využívaním štrukturálnych fondov5)	
A. Implementačný profil					
B. Čistý priamy vplyv na rozpočet	-1 003,54)	-4,35)	-5,785)	-7,185)	
B.1. Vplyv na príjmy rozpočtu (cieľom je budovanie a rozvoj lokálnej infraštruktúry, kde budú vyššie príjmy z priamych, ale aj nepriamych daní)					
B.2. Vplyv na výdavky rozpočtu (zdroje štátu/zdroje EÚ)	1 003,54)	4,3/16,115)	5,78/21,665)	7,18/26,945)	
1)	Príjem pre štátny rozpočet je počítaný cez národohospodárske efekty investovania do bytovej výstavby. V rámci národohospodárskych efektov sa pri investovaní 1 Sk do bytovej výstavby zvýšia príjmy štátneho rozpočtu o 0,42 Sk a znížia sa výdavky štátneho rozpočtu o 0,17 Sk.
2)	Príjem pre štátny rozpočet je prepočítaný cez národohospodárske efekty investovania do bytovej výstavby počítaný na celkové výdavky do rozvoja bývania, ktoré na seba viažu výdavky zo štátneho rozpočtu, pričom sa predpokladá, že 1 Sk zo štátneho rozpočtu viaže mininálne 1 Sk z iných zdrojov.
3)	Táto položka obsahuje požiadavky na výdavkovú časť štátneho rozpočtu pre rozvoj bývania.
4)	Predpokladané finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu a z predvstupových fondov v mil. Sk.
5)	Predpokladané finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu/zo štrukturálnych fondov EÚ v stálych cenách roku 1999 v MEUR. 

      (v mil. Sk)
Reforma štátnej štatistiky                                                                                                                                	2003	2004	2005	2006	
A.   Implementačný profil	X				
A.1 Predpokladaná finančná požiadavka	63,3**	39,9**	34,3**	20,4**	
B.   Čistý priamy vplyv na rozpočet (ak existuje)	56,3	29,5	28,7	13,2	
B.1 Vplyv na príjmy rozpočtu	-	-	-	-	
B.2 Vplyv na výdavky rozpočtu	56,3	29,5	28,7	13,2	

** - vrátane prostriedkov PHARE

Vyhodnotenie matice politických záväzkov za rok 2002

Záväzky	Vplyv na výdavky rozpočtu 
(zdroje štátu/zdroje EÚ)	
Štrukturálne zmeny v podnikovom sektore	
Realizácia podpory podnikania	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 821 mil. Sk sa  vyčerpalo 308,1 mil. Sk. 178 mil. Sk je na účte dofinancovania MH SR, ktoré budú použité v roku 2003. Zvyšok finančných prostriedkov bol viazaný na základe rozhodnutí vlády.
Plánované zdroje EÚ v roku 2002 predstavovali 141 mil. Sk, z ktorých sa vyčerpalo 76 mil. Sk. Celkové spolufinancovanie v rámci predvstupových fondov nebolo v plnom rozsahu zabezpečené.	
Realizácia rozvoja  zahraničnej spolupráce, obchodu a investícií	Z plánovaného  objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 255 mil. Sk sa čerpalo 101,9 mil. Sk a ďalšie prostriedky boli viazané na základe rozhodnutí vlády.
Plánované zdroje EÚ v roku 2002 predstavovali 219 mil. Sk, z ktorých sa vyčerpalo 68 mil. Sk. V roku 2002 sa nerealizovali všetky odsúhlasené projekty a dočerpanie sa uskutoční v rokoch 2003 – 2004.	
Realizácia podpory priemyselného výskumu a vývoja	Na programy vedy a techniky boli v roku 2002 zdroje štátu zvýšené z 236 mil. Sk na 377,6 mil. Sk. Z toho bolo vyčerpaných 261,9 mil. Sk a do roku 2003 boli presunuté finančné prostriedky vo výške 115,7 mil. Sk.	
Realizácia rozvoja cestovného ruchu a ochrany spotrebiteľa	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 268 mil. Sk sa vyčerpalo 201,5 mil. Sk. Nedočerpanie zdrojov štátu ovplyvnilo najmä nerealizovanie dvoch podporných programov – turistický informačný systém (30,8 mil. Sk) a podpora cestovného ruchu v obci Šarbov (9 mil. Sk).
Z plánovaného objemu zdrojov EÚ v roku 2002 vo výške 30 mil. Sk sa čerpalo 36 mil. Sk. Prečerpanie zdrojov EÚ bolo spôsobené úhradou zmluvne dohodnutých záväzkov z roku 2001 v rámci grantovej schémy podpory rozvoja cestovného ruchu.	
Reformy finančného sektora	
Reštrukturalizácia bánk	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 15 500 mil. Sk sa vyčerpalo 14 574 mil. Sk. Nevyčerpanie predpokladanej čiastky spôsobila úspora finančných prostriedkov vo výške 514 mil. Sk na štátnej záruke vo vzťahu ku Konsolidačnej banke a úspora na úrokoch  z reštrukturalizačných dlhopisov vo výške 412 mil. Sk.	
Reforma trhu práce	
Národný akčný plán zamestnanosti	Rozpočet bol v priebehu roka 2002 znížený zo 604 mil. Sk na 306,7 mil. Sk. Skutočný vplyv na výdavky rozpočtu predstavoval 209,4 mil. Sk. Zvyšná časť finančných prostriedkov vo výške 97,3 mil. Sk bola presunutá na rok 2003, z toho 66,2 mil. Sk  bola poukázaná Národnému úradu práce.	
Plán aktivizácie Verejných služieb  zamestnanosti	Plánovaný objem zdrojov štátu v roku 2002 predstavoval 684,1 mil. Sk. Finančné prostriedky neboli pridelené.	
Sociálna reforma	
Rodinné dávky podliehajúce Nariadeniu EHS 1408/71	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 13 730 mil. Sk sa čerpalo 9 274 mil. Sk na prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa. Výdavky na uvedenú dávku vykazovali každoročný pokles, čo súviselo jednak s demografickým vývojom (každoročný pokles počtu novonarodených detí) ako aj so stagnáciou nominálnej hodnoty predmetnej dávky. Mierne zvýšenie v čerpaní nastalo až v 2. polroku 2002, čo súviselo s prijatím zákona o prídavku na dieťa a príspevku k PND od 1. júla 2002, ktorým sa zaviedlo poskytovanie prídavku na dieťa na všetky nezaopatrené deti bez ohľadu na príjem rodiny.	
Organizačné zabezpečenie výkonu agendy rodinných dávok jedným platiteľom	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 13,4 mil. Sk sa finančné prostriedky vyčerpali v plnej výške.	
Životné prostredie	
Národný environmentálny akčný plán	Predpokladaná finančná požiadavka na NEAP v roku 2002 predstavovala 275,1 mil. Sk. Finančné prostriedky boli využité v plnej výške na realizáciu úloh NEAP II a realizáciu úloh  vyplývajúcich zo Stratégie a zásad environmentálnej politiky, ktoré svojím zameraním napĺňajú filozofiu  NEAP II.	
Koncepcia dobudovania komplexného monitorovacieho  a informačného systému	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 136 mil. Sk sa prostriedky vyčerpali vo výške 135,27 mil. Sk.	
Koncepcia nového spôsobu financovania ochrany ŽP	Z plánovaného objemu zdrojov štátu v roku 2002 vo výške 123 mil. Sk sa prostriedky vyčerpali v plnej výške.	
Implementácia kartagénskeho protokolu a biologickej bezpečnosti	Plánovaný objem zdrojov štátu v roku 2002 predstavoval 6,7 mil. Sk. Nevyčerpanie predpokladaných prostriedkov (5 mil. Sk) bolo spôsobené tým, že predpoklad bol daný pri prijatí zákona a v skutočnosti sa nenaplnili počty pracovníkov predpokladaných pri prijatí zákona na vecne príslušnom odbore MŽP SR ani na inštitúciách v rezorte.	
Realizácia Národnej stratégie ISPA – časť ŽP	Plánovaný objem zdrojov štátu v roku 2002 predstavoval 12,2 mil. EUR (506,3 mil. Sk). Táto suma bola alokácia na celý projekt ISPA. Ročné čerpanie pre rok 2002 predstavovalo 69,5 mil. Sk.	
Rozpracovanie záväznej časti KÚRS 2001 pre   ÚPN–R	Plánovaný objem zdrojov štátu v roku 2002 bol vo výške 0,5 mil. Sk. K úspore finančných prostriedkov (0,25 mil. Sk) došlo v dôsledku toho, že práce sa realizovali v SAŽP Banská Bystrica (rezortná organizácia).	
Akčný plán KÚRS  2001 a územný generel cestnej dopravy	Plánované zdroje štátu v roku 2002 (1,9 mil. Sk) boli čerpané v plnej výške.	
Príprava zákona o územnom a priestorovom plánovaní	Plánované zdroje štátu v roku 2002 (0,5 mil. Sk) boli čerpané v plnej výške.

Akčný plán pre implementáciu Národnej stratégie ochrany biodiverzity 	Z plánovaného objemu 40 mil. Sk sa v skutočnosti vyčerpalo 46,3 mil. Sk. Pri schvaľovaní zákona o štátnom rozpočte v NR SR boli poslaneckou iniciatívou navýšené finančné prostriedky na uvedený účel.	
Regionálna politika	
Podpora rozvoja bývania	Plánovaný objem finančných prostriedkov v roku 2002 v hodnote 4 120,8 mil. Sk sa vyčerpal v plnej výške.	
Budovanie inštitúcií súvisiacich s využívaním štrukturálnych fondov; cezhraničná spolupráca	Plánovaný objem finančných prostriedkov v roku 2002 v hodnote 0,4  mil. EUR sa vyčerpal v plnej výške.	
Reforma štátnej štatistiky	
Realizácia harmonizácie činnosti ŠÚ SR	Z plánovaného objemu finančných prostriedkov v roku 2002 vo výške 64,4 mil. Sk sa  vyčerpalo 60,9 mil. Sk. Predpokladaná čiastka sa nevyčerpala kvôli úspore finančných prostriedkov pri realizácii pilotného projektu „Cenzus fariem“.