Author: sona.berakova
Last saved by: viera.bencatova
Company: Ministerstvo spravodlivosti SR

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania |
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 103  / 31
Počet vyhodnotených pripomienok | 103
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 60  / 19
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 13  / 0
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 30  / 12
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1 . | Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky | | | x |
2 . | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | x |
3 . | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 15 (12o,3z) | | |
4 . | Štatistický úrad Slovenskej republiky | 3 (3o,0z) | | |
5 . | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky | 8 (0o,8z) | | |
6 . | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | | | x |
7 . | Úrad pre verejné obstarávanie | | | x |
8 . | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | 11 (11o,0z) | | |
9 . | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | | | x |
10 . | Slovenská komora exekútorov | | | | x
11 . | Slovenská únia nezávislého súdnictva | | | | x
12 . | Národná asociácia sudkýň Slovenska | | | | x
13 . | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky | 9 (5o,4z) | | |
14 . | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
15 . | Republiková únia zamestnávateľov | | | | x
16 . | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | | | x |
17 . | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | 4 (4o,0z) | | |
18 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
19 . | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
20 . | Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky | | | x |
21 . | Úrad pre reguláciu sieťových odvetví | | | | x
22 . | Národný bezpečnostný úrad | 7 (6o,1z) | | |
23 . | Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny | | | | x
24 . | Slovenská advokátska komora | | | | x
25 . | Okresný súd Bratislava I | | | | x
26 . | Okresný súd Bratislava II | | | | x
27 . | Okresný súd Bratislava III | | | | x
28 . | Okresný súd Bratislava IV | | | | x
29 . | Okresný súd Bratislava V | | | | x
30 . | Okresný súd Malacky | | | | x
31 . | Okresný súd Pezinok | | | | x
32 . | Okresný súd Trnava | | | | x
33 . | Okresný súd Dunajská Streda | | | | x
34 . | Okresný súd Galanta | | | | x
35 . | Okresný súd Senica | | | | x
36 . | Okresný súd Piešťany | | | | x
37 . | Okresný súd Skalica | | | | x
38 . | Okresný súd Trenčín | | | | x
39 . | Okresný súd Bánovce nad Bebravou | | | | x
40 . | Okresný súd Partizánske | | | | x
41 . | Okresný súd Nové Mesto nad Váhom | | | | x
42 . | Okresný súd Považská Bystrica | | | | x
43 . | Okresný súd Prievidza | | | | x
44 . | Okresný súd Nitra | | | | x
45 . | Okresný súd Komárno | | | | x
46 . | Okresný súd Levice | | | | x
47 . | Okresný súd Nové Zámky | | | | x
48 . | Okresný súd Topoľčany | | | | x
49 . | Okresný súd Banská Bystrica | | | | x
50 . | Okresný súd Brezno | | | | x
51 . | Okresný súd Lučenec | | | | x
52 . | Okresný súd Rimavská Sobota | | | | x
53 . | Okresný súd Zvolen | | | | x
54 . | Okresný súd Žiar nad Hronom | | | | x
55 . | Okresný súd Revúca | | | | x
56 . | Okresný súd Žilina | | | | x
57 . | Okresný súd Čadca | | | | x
58 . | Okresný súd Liptovský Mikuláš | | | | x
59 . | Okresný súd Martin | | | | x
60 . | Okresný súd Dolný Kubín | | | | x
61 . | Okresný súd Námestovo | | | | x
62 . | Okresný súd Ružomberok | | | | x
63 . | Okresný súd Prešov | | | | x
64 . | Okresný súd Bardejov | | | | x
65 . | Okresný súd Humenné | | | | x
66 . | Okresný súd Poprad | | | | x
67 . | Okresný súd Stará Ľubovňa | | | | x
68 . | Okresný súd Svidník | | | | x
69 . | Okresný súd Vranov nad Topľou | | | | x
70 . | Okresný súd Kežmarok | | | | x
71 . | Okresný súd Michalovce | | | | x
72 . | Okresný súd Rožňava | | | | x
73 . | Okresný súd Spišská Nová Ves | | | | x
74 . | Okresný súd Trebišov | | | | x
75 . | Špeciálny súd | | | | x
76 . | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
77 . | Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
78 . | Justičná akadémia | | | | x
79 . | Okresný súd Košice II | | | | x
80 . | Okresný súd Košice-okolie | | | | x
81 . | Zbor väzenskej a justičnej stráže | | | x |
82 . | Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied | | | | x
83 . | Okresný súd Veľký Krtíš | | | | x
84 . | Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívny Úradu vlády SR | | | x |
85 . | Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky | | | x |
86 . | Najvyšší súd Slovenskej republiky | 4 (4o,0z) | | |
87 . | Národná banka Slovenska | 6 (6o,0z) | | |
88 . | Európske spotrebiteľské centrum | | | | x
89 . | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | | | x |
90 . | Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave | | | | x
91 . | Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach | | | | x
92 . | Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave | | | | x
93 . | Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici | | | | x
94 . | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | | x |
95 . | Krajský súd v Žiline | | | | x
96 . | Krajský súd v Trnave | | | | x
97 . | Krajský súd v Trenčíne | 2 (2o,0z) | | |
98 . | Krajský súd v Nitre | | | | x
99 . | Krajský súd v Košiciach | | | | x
100 . | Krajský súd v Bratislave | | | | x
101 . | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | 1 (0o,1z) | | |
102 . | Okresný súd Košice I | | | | x
103 . | Úrad vlády Slovenskej republiky | 10 (6o,4z) | | |
104 . | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | | | x |
105 . | Notárska komora Slovenskej republiky | 1 (0o,1z) | | |
106 . | Vyšší vojenský súd | | | | x
107 . | Združenie sudcov Slovenska | | | | x
108 . | Krajský súd v Banskej Bystrici | | | x |
109 . | Krajský súd v Prešove | | | | x
110 . | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky | 7 (7o,0z) | | |
111 . | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
112 . | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | 5 (2o,3z) | | |
113 . | Ministerstvo školstva Slovenskej republiky | 8 (2o,6z) | | |
114 . | Súdna rada Slovenskej republiky | | | | x
115 . | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | | | | x
116 . | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | | | x |
| SPOLU | 103 (72o,31z) | 0 (0o,0z) | 17 | 81

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabu¾kovej èasti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabu¾ke:
O – obyèajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ÈA – èiastoène akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

MO SR

K čl. I bodu 7 návrhu zákona 
V súvislosti s navrhovanou novelizáciou § 58 ods. 2 písm. c) Notárskeho poriadku, ktorá sa týka doplnenia údaju o druhu a čísle preukazu totožnosti účastníka v rámci osvedčenia jeho podpisu, poukazujeme na ustanovenie § 47 písm. e) tohto zákona, ktorý sa týka uvádzania údaju, akým bola preukázaná totožnosť účastníkov a svedkov v rámci vyhotovenia notárskej zápisnice. Navrhujeme doplniť aj ustanovenie § 47 písm. e) Notárskeho poriadku podobne, ako je upravený § 58 ods. 2 písm. c) tohto zákona. V tejto súvislosti upozorňujeme na to, že za účastníka, ktorý je právnickou osobou, podpisuje zmluvu jeho zástupca, takže navrhujeme uviesť v rámci notárskej zápisnice druh a číslo jeho preukazu, ktorým preukáže totožnosť.

O

A

Text primerane upravený.

MO SR

K čl. I bodu 6 návrhu zákona 
Navrhujeme upraviť ustanovenie § 48 ods. 2 tak, aby sa mohlo aplikovať aj na účastníka, ktorý je právnickou osobou. Za slová „nemá istotu o totožnosti účastníkov tohto úkonu“ navrhujeme vložiť slová „a ich zástupcov“ a za slová „v mieste podnikania“ slová „alebo sídla“. V rámci ďalšieho zisťovania navrhujeme upraviť možnosť pre notára vybrať si jednotlivé zisťovania tak, že slová „najmä vyzve“ sa nahradia slovami „v ktorom môže najmä vyzvať“, keďže aj jednotlivé zisťovania môžu byť postačujúce na overenie totožnosti účastníka. Nad slová „požiada o vyjadrenie príslušný orgán miestnej štátnej správy“ navrhujeme umiestniť odkaz na poznámku pod čiarou, v ktorej sa aspoň demonštratívnym výpočtom uvedú príslušné ustanovenia zákonov upravujúcich pôsobnosť orgánu miestnej štátnej správy vyjadriť sa k danej problematike na základe žiadosti notára. Nad rámec predloženej novely navrhujeme tiež upraviť aj § 48 ods. 1 Notárskeho poriadku, v ktorom za slovo „účastníkov,“ navrhujeme vložiť slová „ich zástupcov,“ rovnako, ako je to uvedené v rámci predloženej novely zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov. 
V súvislosti s výzvou notára na predloženie listín z evidencie dokladov totožnosti podľa navrhovaného § 48 ods. 2 a s odkazom na § 15 zákona č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov poukazujeme na to, že uvedené ustanovenie zákona, na ktorý sa odkazuje, neobsahuje právnu úpravu umožňujúcu účastníkovi predloženie takýchto listín. Uvedená právna úprava je teda neuskutočniteľná napriek navrhovanej úprave obligatórnosti jej realizácie a odporúčame ju preto vypustiť alebo zmeniť v súlade s osobitnými predpismi. 
Zároveň poukazujeme na § 4 zákona č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého údaje v občianskom preukaze nahrádzajú verejné listiny o skutočnostiach v rozsahu, ako sú uvedené v občianskom preukaze, a pri preukazovaní skutočnosti uvedenej v občianskom preukaze občan nie je povinný predkladať ďalší doklad, ak uvedený zákon č. 224/2006 Z. z. v znení neskorších predpisov neustanovuje inak. V prípade, že osoba, ktorej totožnosť je potrebné overiť, by mala notárovi predložiť ďalšie doklady preukazujúce údaje uvedené v už predloženom občianskom preukaze, je potrebné novelizovať aj ustanovenie § 4 zákona č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

O

A

Text primerane upravený.

MO SR

K čl. III bodu 2 návrhu zákona  
V § 31 ods. 1 slová „či obsahuje základné náležitosti zmluvy ako právneho úkonu, či obsahuje podstatné náležitosti zmluvy“ navrhujeme precizovať, keďže Obchodný zákonník ani Občiansky zákonník explicitne nedefinuje základné náležitosti zmluvy a podstatné náležitosti zmluvy. Citované slová navrhujeme nahradiť napr. slovami „či obsahuje podstatné náležitosti zmluvy alebo či zodpovedá základným ustanoveniam pre zmluvný typ a ďalším ustanoveniam osobitného predpisu, od ktorých sa nemožno odchýliť“. Z návrhu zákona by malo jednoznačne vyplývať, čo má byť predmetom posudzovania zo strany správy katastra, ktorej úlohy plní vo vojenských obvodoch aj Ministerstvo obrany SR. Terminológia v návrhu zákona by mala preto vychádzať z terminológie v Občianskom zákonníku, ktorý v § 51a používa slovné spojenie „podstatné náležitosti zmluvy“, ako aj z terminológie v Obchodnom zákonníku, ktorý v § 263 ods. 2 upravuje zákaz odchýliť sa od základných ustanovení uvedených pre zmluvný typ v príslušnej tretej časti tohto zákona, ako aj od ďalších explicitne vymenovaných ustanovení.

O

A

Text primerane upravený.

MO SR

K čl. II bodu 3 návrhu zákona  
Navrhujeme upraviť celé znenie dopĺňaného ustanovenia § 26 ods. 4 z dôvodu prehľadnosti navrhovanej právnej úpravy.

O

A

Text primerane upravený.

MO SR

K čl. I bodu 3 návrhu zákona 
V § 36 ods. 1 slová „ak vykonanie úkonu patrí do zákonom ustanovenej pôsobnosti iného orgánu verejnej moci“ navrhujeme precizovať a nahradiť slovami „ak vykonanie úkonu osobitný zákon zveril inému orgánu verejnej moci“. Nad tieto slová navrhujeme tiež umiestniť odkaz a uvedené slová konkretizovať aspoň demonštratívnym výpočtom právnych predpisov v poznámke pod čiarou (napr. § 11 ods. 1 a 9 zákona Národnej rady SR č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov). V dôvodovej správe navrhujeme uviesť, že uvedená úprava sa vzťahuje na prípady, kedy zákon explicitne zveril vykonanie príslušného úkonu (napr. podanie návrhu na vklad, príp. vyhotovenie zmluvy) inému orgánu verejnej moci. 
Poukazujeme na prípady, keď zo zákona explicitne nevyplýva, že zmluvu musí spracovať iný orgán verejnej moci, avšak na základe zákona zmluvu spracovať môže v rámci svojej pôsobnosti (napr. podľa § 11 ods. 2 zákona č. 281/1997 Z. z. o vojenských obvodoch a zákon, ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 149/2008 Z. z.). Navrhujeme preto ustanovenie precizovať tak, aby bolo jednoznačné, v ktorých prípadoch notár musí vykonanie úkonu odmietnuť, a navrhované znenie objasniť tiež v dôvodovej správe.

O

A

Text primerane upravený.

MO SR

K čl. II bodu 1 návrhu zákona  
Odporúčame § 1a ods. 1 preformulovať tak, aby obsahoval vymedzenie pojmu „autorizácia zmluvy“ na účely zákona ako právnu službu poskytovanú advokátom, ktorej predmetom sú vymedzené činnosti. Slová „zistenie totožnosti“ v § 1a ods. 1 navrhujeme nahradiť slovami „overovanie totožnosti“; podobnú úpravu navrhujeme aj v § 1b ods. 3 a 4. Slová „či nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody“ navrhujeme precizovať a nahradiť napr. slovami „či uzavretím zmluvy nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody“. 
V § 1a ods. 3 navrhujeme vypustiť ako nadbytočné slová „tohto zákona“. 
V § 1a ods. 4 je uvedený iba jeden dôvod odmietnutia autorizácie zmluvy o prevode nehnuteľnosti advokátom. Uvedené ustanovenie je potrebné doplniť o ďalšie dôvody odmietnutia autorizácie, najmä ak zmluva odporuje zákonu alebo ho obchádza, príp. sa prieči dobrým mravom. Poukazujeme pritom aj na navrhovaný zrýchlený postup zápisu práv v katastrálnom konaní na základe zmluvy autorizovanej advokátom. 
V § 1a ods. 5 navrhujeme slová „ak ide o zmluvu“ precizovať a nahradiť slovami „ak ide o vyhotovenie alebo posúdenie zmluvy“. 
V § 1a ods. 7 navrhujeme slovo „neposkytol“ nahradiť slovom „odmietol“ tak, aby ustanovenie bolo v súlade s právnou úpravou odmietnutia autorizácie zmluvy podľa § 1a ods. 4. 
Ustanovenie § 1b ods. 1 navrhujeme precizovať v súvislosti s tým, že podľa § 11 zákona Národnej rady SR č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu návrh na vklad vlastníckeho práva do katastra nehnuteľností je oprávnený podať len správca majetku štátu. 
V § 1b ods. 3 v rámci ďalšieho zisťovania navrhujeme upraviť možnosť pre advokáta vybrať si jednotlivé zisťovania. Slová „najmä vyzve“ navrhujeme preto nahradiť slovami „v ktorom môže najmä vyzvať“, keďže aj jednotlivé zisťovania môžu byť postačujúce na overenie totožnosti účastníka. V ustanovení § 1b ods. 3 za slová „v mieste podnikania“ navrhujeme vložiť slová „alebo sídla“ tak, aby sa ustanovenie vzťahovalo aj na účastníka, ktorý je právnickou osobou. Nad slová „požiada o vyjadrenie príslušný orgán miestnej štátnej správy“ v § 1b ods. 3 navrhujeme umiestniť odkaz na poznámku pod čiarou, v ktorej sa aspoň demonštratívnym výpočtom uvedú príslušné ustanovenia zákonov upravujúcich pôsobnosť orgánu miestnej štátnej správy vyjadriť sa k danej problematike na základe žiadosti advokáta. 
V § 1b ods. 4 navrhujeme zosúladiť s § 1b ods. 2 a 3. Účastníka, ktorý je právnickou osobou, zastupuje jeho zástupca. Preto navrhujeme v § 1b ods. 4 napr. za slovo „účastníkov“ vložiť slová „a ich zástupcov“ a za slová „účastník zmluvy“ slová „alebo jeho zástupca“. 
V § 1b ods. 2 až 4 navrhujeme uviesť, že overovanie totožnosti súvisí s vyhotovením alebo posúdením zmluvy o prevode nehnuteľnosti advokátom. Členenie ustanovení § 1a a § 1b je potrebné upraviť v nadväznosti na poradie jednotlivých činností. Advokát najskôr overí totožnosť osôb, potom môže zmluvu autorizovať a až následne podať návrh na vklad do katastra nehnuteľností.

O

ČA

Text primerane upravený. 
K § 1a ods. 4 - Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená. 
K § 1a ods. 5 - Predkladateľ zužuje autorizáciu na spisovanie zmluvy. 
K § 1a ods. 7 - Bezpredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená. 
K § 1b ods. 3 - Ide o príkladmý výpočet úkonov za účelom zistenia totožnosti dostatočne vajdrený slovom "najmä". 
K § 1b ods. 4 - Text primerane upravený. 
K § 1b ods. 2 až 4 - Z uvedenj dikcie je dostatočne jasné, čo má advokát uskutočniť, aby bola naplnená autorizácia a už samotná autorizácia obsahuje zisťovanie totožnosti. Je prirodzené, že advokát bez zistenia totožnosti nevynaloži množstvo energie na ďalšie úkony.

MO SR

K čl. I bodu 10 návrhu zákona  
Odporúčame ustanovenie precizovať napr. tak, že za slová „notárskej zápisnice“ sa vložia slová „o zmluve“, keďže zmluva sa uzatvára a notárska zápisnica sa vyhotovuje, príp. spisuje.

O

ČA

Text zmenený.

MO SR

K čl. I bodu 3 návrhu zákona 
V § 36 ods. 1 odporúčame vypustiť slová „v čase požiadania o vykonanie úkonu“. Notár by mal odmietnuť vykonať požadovaný úkon aj vtedy, ak neskôr ako v čase žiadosti o jeho vykonanie zistí, že úkon odporuje zákonu, príp. sa prieči dobrým mravom. 
V § 36 ods. 6 navrhujeme slová „k jej vyhotoveniu nedošlo“ nahradiť slovami „jej vyhotovenie odmietol“. Notár musí odmietnuť požadovaný úkon z presne vymedzených dôvodov. Navrhované ustanovenie § 36 ods. 6 nešpecifikuje, z akých ďalších dôvodov notár nemusí notársku zápisnicu vyhotoviť, čo by umožnilo obchádzanie právnej úpravy odmietnutia požadovaného úkonu. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 2e je potrebné navrhovanú citáciu ustanovení Občianskeho súdneho poriadku dať do súladu s bodom 54 prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.

O

ČA

K § 36 ods. 1 - Text primerane upravený. 
K § 36 ods. 6 - Bezpredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená. 
K pozn. pod čiarou - Bezpredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

MO SR

K čl. III bodu 1 návrhu zákona  
Novelizačný bod odporúčame uviesť touto úvodnou vetou: „V § 30 ods. 4 písm. a) sa čiarka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová:“. Znenie dopĺňaného textu navrhujeme upraviť takto: „podpisy účastníkov konania a ich zástupcov na zmluve musia byť osvedčené podľa osobitných predpisov,10a)“. Keďže účastníkom konania je aj právnická osoba, možno osvedčiť podpis iba zástupcu tohto účastníka konania. Katastrálny zákon má tiež zavedenú legislatívnu skratku „účastník konania“, nie „účastník zmluvy“. Zároveň je potrebné konkretizovať osobitné predpisy odkazom na poznámku pod čiarou podobne, ako sú konkretizované v § 30 ods. 4 písm. g) katastrálneho zákona.

O

N

Bezpredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

MO SR

K čl. III bodu 4 návrhu zákona  
Navrhujeme vypustiť tento novelizačný bod, ktorý je sčasti duplicitný a sčasti rozporný s čl. III bodom 1 návrhu zákona. Navrhovaná právna úprava sa tiež javí ako nesúladná s osobitnými predpismi. Osvedčiť podpis na listine môže okrem notára podľa Notárskeho poriadku aj obec a obvodný úrad podľa zákona č. 599/2001 Z. z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách okresnými úradmi a obcami v znení neskorších predpisov. Na tieto právne predpisy odkazuje aj § 30 ods. 4 písm. g) katastrálneho zákona. V čl. III bode 4 návrhu zákona sa v ustanovení § 42 ods. 4 napriek uvedenému navrhuje nový spôsob osvedčovania podpisov podľa katastrálneho zákona, a to advokátom a implicitne notárom.

O

N

Bezpredmetné, uvedená dikcia bola preformulovaná.

MO SR

K čl. I bodu 9 návrhu zákona  
V navrhovanom znení § 92 ods. 2 je potrebné doplniť, komu má disciplinárna komisia odoslať rozhodnutie o disciplinárnom opatrení. Zároveň odporúčame navrhovanú úpravu zasielania rozhodnutia umiestniť v rámci § 93 Notárskeho poriadku.

O

N

Podľa platnej právnej úpravy sú nepochybní adresáti rozhodnutia disciplinárnej komisie.

MO SR

K materiálu všeobecne  
V súvislosti s navrhovaným podstatne rozdielnym prístupom správ katastra k zmluvám vyhotoveným formou notárskych zápisníc alebo autorizovaných advokátmi oproti inými zmluvám odporúčame prehodnotiť návrh zákona z hľadiska jeho súladu napr. s čl. 13, 20, 35 a 55 Ústavy SR. Napr. podľa čl. 35 Ústavy SR má každý právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť a zákonné obmedzenia výkonu povolaní alebo činností musia spĺňať kritériá uvedené v čl. 13 Ústavy SR. Na to, aby bol zásah do základných práv a slobôd primeraný, odôvodnený a ústavnoprávne prípustný, musí podľa Ústavného súdu SR vychádzať z princípu proporcionality, ktorý je vlastný právnemu štátu. Tento princíp predovšetkým znamená primeraný vzťah medzi cieľom (účelom) sledo¬vaným štátom a použitými prostriedkami. Použitie prostriedkov na dosiahnutie účelu musí byť potrebné a ne¬vyhnutné. Nevyhnutnosť znamená, že neexistuje iný stav, ktorý štát bez veľkej námahy môže rovnako vytvoriť, ktorý občana zaťažuje menej. Inými slo¬vami, cieľ nesmie byť dosiahnuteľný rovnako účinným, ale menej zaťažujúcim prostriedkom. Rozdielny prístup správ katastra podľa predloženého znenia novely katastrálneho zákona k jednotlivým podaniam podstatne znevýhodní nielen orgány verejnej moci, ale aj podnikateľské subjekty (napr. realitné kancelárie), ktoré zamestnávajú kvalifikovaných právnikov. 
Navrhovaná lehota 3 dni na rozhodnutie správ katastra je pri súčasných pomeroch zaťaženia týchto úradov nereálna. V doložke vplyvov nie sú vyčíslené predpokladané vplyvy návrhu zákona na verejné financie z pohľadu zrýchlenia rozhodovania v katastrálnom konaní a zrýchleného zavedenia elektronickej podateľne, náhrad za úkony notárov, na ktorých sa môžu obracať orgány verejnej správy v snahe urýchliť katastrálne konanie, príp. vzdať sa práva na odvolanie. Uvedené vplyvy na verejné financie treba v doložke vplyvov doplniť.

O

N

Nejde o diskrimináciu. Bude na občanovi, či si vyberie spísanie zmluvy o prevode nehnuteľnosit u notára/advokáta. alebo si ju spíše sám. Predkladateľ ponúka možnosť bezpečnejšieho prevodu (u notára/advokáta) a je na občanovi, ktorú formu si vyberie. Je opodstatnené požadovať bezodkladné rozhodovanie od úradníka katastra v prípade, ak po notárovi/advokátovi posudzuje zmluvu už len z hľadiska súladnosti s katastrálnym operátom, je odôvodnené. Nezakladá to diskrimináciu. Naopak. Ušetrený čas úradníka na katastri (právnu stránku zmluvy bude posudzovať notár/advokát) mu vytvorí priestor na rýchlejšie vybavovanie aj iných vecí. Bezpredmetné, uvedené návrhy boli z dikcie vypustené, doložka vplyvov bola zmenená. Lehota 3 dni zmenená na lehotu bezodkladne. Pojem bezodkladnosť je pritom potrebné vykladať s ohľadom na náročnosť každej veci jednotlivo.

MO SR

K čl. III bodu 3 návrhu zákona  
Žiadame novelizačný bod vypustiť. Vzhľadom na veľký počet podaných návrhov na vklad nemožno rozhodnúť o povolení vkladu do 3 dní. Rozdielnym prístupom k návrhom na vklad sa tiež popiera pravidlo postupnosti a priebežného vybavenia podľa poradia doručenia jednotlivých návrhov na vklad. Značne rozdielny prístup týkajúci sa lehôt na vydanie rozhodnutia nie je odôvodnený a opodstatnený. V prípade zmlúv vyhotovených v podobe notárskej zápisnice a autorizovaných advokátmi je lehota na rozhodnutie iba 3 dni, kým v prípade iných zmlúv je lehota až 30 dní, príp. 60 dní. 
Navrhovaný značne rozdielny prístup pri posudzovaní zmlúv vyhotovených v podobe notárskej zápisnice a autorizovaných advokátmi oproti prístupu pri posudzovaní zmlúv vyhotovených inými odborne spôsobilými osobami s príslušnými kvalifikačnými predpokladmi pre orgány verejnej moci a právnické osoby so 100% majetkovou účasťou štátu by nebol opodstatnený aj v nadväznosti na všeobecnú pripomienku k materiálu.

Z

N

Požadovať bezodkladné rozhodovanie od úradníka katastra v prípade, ak po notárovi/advokátovi posudzuje zmluvu už len z hľadiska súladnosti s katastrálnym operátom, je odôvodnené. Pojem bezodkladnosť je pritom potrebné vykladať s ohľadom na náročnosť každej veci jednotlivo. Lehota o rozhodnutí do 3 dní bola vypustená. Ide o neopodstatnené obavy. Ušetrený čas úradníka na katastri (právnu stránku zmluvy bude posudzovať notár/advokát) mu vytvorí priestor na rýchlejšie vybavovanie aj iných vecí, teda aj návrhov štátnych inštitúcií.

MO SR

K čl. III bodu 2 návrhu zákona  
Ustanovenie § 31 ods. 2 žiadame vypustiť, príp. žiadame ponechať platnú právnu úpravu upravujúcu pôsobnosť správy katastra ako príslušného orgánu štátnej správy preskúmať zmluvu za účelom zabezpečenia právnej istoty v súlade s čl. 1 ods. 1 Ústavy SR. Navrhovaný značne rozdielny prístup pri posudzovaní zmlúv vyhotovených v podobe notárskej zápisnice alebo autorizovaných advokátmi oproti prístupu pri posudzovaní zmlúv vyhotovených inými odborne spôsobilými osobami, napr. štátnymi zamestnancami spĺňajúcimi príslušné kvalifikačné predpoklady, nie je odôvodnený a opodstatnený. Zápis práv do katastra nehnuteľností, pri ktorom podania podliehajú len kontrole vzhľadom na aktuálny stav katastrálneho operátu, by zodpovedal skôr forme záznamu ako navrhovanému vkladu.

Z

N

Nejde diskrimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.).

MO SR

K čl. III bodu 2 a k čl. IV návrhu zákona  
Žiadame účinnosť ustanovenia § 31 ods. 7 posunúť na 1. júla 2009. Vojenské katastrálne úrady nemajú v súčasnosti zabezpečené materiálne a technické podmienky na príjem podaní v elektronickej podobe so zaručeným elektronickým podpisom. Podľa § 29 ods. 1 zákona č. 214/2008 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudne účinnosť 1. januára 2009, majú orgány verejnej moci oznámiť Národnému bezpečnostnému úradu elektronickú adresu elektronickej podateľne až do 30. júna 2009. Predložená právna úprava, ktorá ma nadobudnúť účinnosť 1. mája 2009, teda nie je v súlade s uvedeným zákonom. Poznamenávame, že druhá veta v § 31 ods. 7 sa navyše javí rozpornou s prvou vetou a s čl. I bodom 1 návrhu zákona a týka sa vnútorného vzťahu notára a účastníka, príp. advokáta a klienta, preto nemá byť predmetom úpravy katastrálneho zákona.

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ŠÚ SR

Čl. II bod 1 
úvodnú vetu a počet uvedených vložených paragrafov odporúčame zosúladiť. Súčasne odporúčame v § 1a ods. 3 vypustiť slová „tohto zákona“.

O

A

Text primerane upravený.

ŠÚ SR

Čl. I bod 6 
poslednú samostatnú vetu vo veci doterajšieho odseku odporúčame upraviť podľa skutočnosti.

O

A

Text primerane upravený.

ŠÚ SR

Čl. I bod 1 
2. časť vety odporúčame upraviť „ ..., ktoré znie: „d) zastupovať ...““.

O

A

Text primerane upravený.

ÚGKK SR

všeobecné pripomienky 
S návrhom zákona zásadne nemožno súhlasiť a to z viacerých dôvodov: 

1.) Jedným z rozhodujúcich dôvodov je rozpor s Ústavou ( porušená zásada rovnosti pred zákonom ), rozdielne spôsoby posudzovania návrhu na vklad práva do katastra nehnuteľností v závislosti od formy spísania zmluvy o práve k nehnuteľnostiam pri notárskej zápisnici a autorizovanej zmluve advokátom na jednej strane a ostatnými zmluvami. Autorizované zmluvy a notárske zápisnice majú byť zvýhodnené pri posudzovaní zmluvy v katastrálnom konaní v výrazne zvýhodnené v lehote na rozhodovanie o vklade práva. 

Vzdanie sa odvolania je viazané výlučne na formu notárskej zápisnice alebo pred advokátom, ktorý autorizuje zmluvu, čo je pozitívna diskriminácia pre uvedený typ zmlúv a navyše rozpor so správnym poriadkom ( §53). 

2.) Ďalším závažným dôvodom je vplyv na štátny rozpočet. 
Dôvodová správa k predloženému návrhu vykazuje výlučne pozitívny vplyv na štátny rozpočet. V tejto súvislosti Úrad geodézie, kartografie a katastra SR musí vykázať negatívny vplyv na štátny rozpočet a verejné financie. Úlohy vyplývajúce pre správy katastra z navrhovanej novely zvyšujú náročnosť objemu prác a to skúmanie súladu osvedčenia podpisov u všetkých účastníkov zmluvy, triedenie a okamžité prideľovanie zmlúv podľa § 32 ods.2), sledovanie plynutia lehôt po povolení vkladu, správoplatňovanie, následné zasielanie oznámenia o vykonanej zmene účastníkom, samotné bezodkladné rozhodovanie o vklade. Predbežne je potrebné v súvislosti s tým počítať na posilnenie malých správ katastra o 1 zamestnanca, správy katastra pre hlavné mesto o 5 zamestnancov, Správy katastra Košice o 3 zamestnancov, ostatných správ katastra v sídlach krajských miest o 2 zamestnancov, čo spolu predstavuje 78 zamestnancov. Mzdové náklady, vybavenie a ostatné náklady spojené s uvedeným počtom zamestnancov predstavujú v nasledujúcom roku 27 632 640 Sk, dopad troch rokov predstavuje celkovú sumu 82 897 920,- Sk ( za predpokladu nezvyšujúcich sa miezd) ,zvýšené náklady na poštovné ( cca 20 mil. Sk,- na rok 2009 – nevyhnutné doručovanie doručenkou doporučene do vlastných rúk a následne zaslanie informatívneho výpisu z listu vlastníctva poštovou zásielkou), za tri roky navyše cca 60 000 000,-Sk. 
Pokles príjmov do štátneho rozpočtu o rozdiel na správnom poplatku za urýchlené rozhodnutie 6 000 krát 55 800 = 334 800 000 Sk,- na rok 2009, pri zachovaní rovnakého počtu takýchto zmlúv 1 004 400 000,- Sk za tri roky 
V doložke finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov nie je vyčíslený dopad na účastníkov, ktorí použijú navrhované riešenie a to suma ktorá sa predpokladá u fyzických a právnických osôb na úhradu týchto právnych služieb. 

3) Spomalenie a skomplikovanie katastrálneho konania 
Navrhovanou úpravou sa konanie o vklade práva, ktoré je v zásade nesporovým konaním predĺži o odvolaciu lehotu a spôsobí celkové predĺženie všetkých konaní v dôsledku prednostného vybavovania novokoncipovaného vkladového konania. Pre správy katastra by to bola povinnosť zasielať zmluvy s návratkovou doručenkou namiesto jednoduchej doporučenej zásielky do vlastných rúk, sledovať plynutie lehoty, správoplatňovať rozhodnutia a následné zasielať oznámenia o vykonaní zápisu do katastra všetkým účastníkom konania. V konečnom dôsledku môžu byť tým ohrozené termíny plnenia procesu výstavby diaľnic ako aj verejnoprospešných stavieb. 

4.) Právna istota a trendy EU 
Vážny zásah do už vžitého spôsobu nakladania s nehnuteľnosťami v celom spektre katastrálneho konania bude mať negatívny vplyv na právnu istotu občanov aj podnikateľov, z dôvodu zásahu do podstaty vlastníckych práv. 
Trendom v Európskej únii je elektronizácia služieb, zjednodušenie a urýchlenie konania v prospech vlastníka a nie dvojkoľajný spôsob rozhodovania o vzniku , zmene a zániku práv k nehnuteľnostiam. Ani v jednom zo štátov, na ktoré sa odvoláva dôvodová správa, nie je zavedený dvojkoľajný systém rozhodovania o právach k nehnuteľnosti tak, aby zvýhodňoval niektorých účastníkov právnych vzťahov proti iným podľa formy spísania zmluvy. Zavedenie takéhoto návrhu je nesystémové, ide proti trendom Európskej únie, najmä pokiaľ ide o Akčný program na zredukovanie administratívnej záťaže, ktorý vydala Európska komisia s cieľom zníženia uvedenej záťaže približne o 25 %. Administratívna záťaž pri uzatváraní súkromnoprávnych vzťahov u orgánov katastra sa zvýši bez pozitívneho vplyvu na jeho ochranu. 

Je na zamyslenie, aký je skutočný dôvod predkladanej novely, ktorá by tak výrazne zasiahla do činnosti katastra nehnuteľností, keď Ministerstvo spravodlivosti SR oficiálne predkladá ako dôvod minimalizovanie podvodov s nehnuteľnosťami, pričom počet začatých trestných stíhaní dosahuje výšky necelého jedného promile vo vzťahu k počtu návrhov na vklad.

Z

N

Nejde diskrimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.). Požadovať bezodkladné rozhodovanie od úradníka katastra v prípade, ak po notárovi/advokátovi posudzuje zmluvu už len z hľadiska súladnosti s katastrálnym operátom, je odôvodnené. Pojem bezodkladnosť je pritom potrebné vykladať s ohľadom na náročnosť každej veci jednotlivo. Lehota o rozhodnutí do 3 dní bola vypustená. 
Uvedené tvrdenia nie je možné akceptovať. Katastrálnym úradom sa navrhovanou úpravou značne odbúra agenda v časti posudzovania právnej stránky zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, takže je možné konštatovať skôr úsporu a nie zvýšené nároky. Tým, že budú úradníci katastrálnych úradov odbremenení od tejto činnosti, budú môcť rýchlejšie vybavovať iné veci. 
Vzhľadom na to, že z navrhovanej právnej úpravy bolo vypustené ustanovenie o odovolaní, uvedené argumenty sú bezpredmetné. 
Udržiavať zlý systém len aby museli byť poplatky je nezodpovedné voči občanom. Predkladateľ ponúka riešenie, ktoré je v záujme občanov. Pre predkladateľa je nepochopiteľná táto pripomienka a zákonite sa vynára otázka, či vôbec má ÚGKK úprimnú snahu nabehnúť na rýchle vklady (elektronizácia), keď favorizujú poplatky. Poplatky predsa nemôžu mať prednosť pred záujmami občanov nad včasným vybavením veci. 
Nič sa nemení na vkladovom systéme, len sa odbremeňuje úradník v prípade, ak ide o notársku zápisnicu a autrozáciu advokátom. 
Ide o nepochopenie, pretože na notára/advokáta sa nepresúva rozhodovanie, maximálne sa presúva zodpovednosť štátu na notára/advokáta. Zároveň ide o odbúranie činností úradníkov katastrálnych úradov, teda aj o zníženie administratívnej záťaže. 
Aj keby nebol ani jeden podvod. Kataster je nedôveryhodný a občanom ÚGKK ponúka riešenie tzv. "určovačkami". Teda riešenie ex post. Najprv sa teda povolí hocijaká vadná zmluva a potom nech sa občan súdi o svoje vlastnícke právo. "Určovačky" sa nedajú spočítať a výsledné % by bolo nie príliš lichotivé pre kataster, ktorý by mal byť verejným dôveryhodným registrom. Z prísnej zodpovednosti notárov/advokátov je dostatočne zrejmé, že MS SR ide o ochranu osôb a nie o favorizovanie týchto komôr. Notári/advokáti môžu byť práve veľkým prínosom, ak kataster uvádza, že je preťažený.

ÚGKK SR

čl. III, bod 4 
v § 42 o odsek 3 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Je na zváženie, či je potrebné, aby nadobúdateľ bol povinný osvedčiť pravosť podpisu, nakoľko jeho vlastnícke právo vzniká. Táto povinnosť je v novele duplicitne zakotvená aj v bode I. a v spojitosti s týmto ustanovením a doterajšou právnou úpravou je nezrozumiteľná a nesystémová. Nadbytočná finančná a administratívna zaťaženosť smerom k nadobúdateľovi, je v rozpore s Akčným programom na zredukovanie administratívnej záťaže, ktorý vydala Európska komisia. 
Do pozornosti dávame skutočnosť, že v navrhovanom znení advokát „ osvedčí podpis“, čím vo vzťahu k notárskemu poriadku a k zákonu 599/2001 Z.z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách, absentuje u advokátskeho osvedčovania štátny dozor.

Z

N

Pripomienku nemožno akceptovať. Podobne ako v ČR sa upúšťa od byrokratizácie účastníkov zmluvy, aby sa museli presúvať na iné miesto za účelom osvedčovania totožnosti. Advokát bude prísne zodpovedať za náhradu škody pri autorizácii. Do obsahu autorizácie spadá aj zistenie totožnosti osôb. Pritom ak chcel niekto zneužiť totožnosť, stalo sa tak aj pri legalizácii u notára. Cieľom predkladaného materiálu je skôr odbremeniť osoby od zbytočných úkonov. Zodpovedá to aj odporúčaniu Akčného program na zredukovanie administratívnej záťaže, ktorý vydala Európska komisia s cieľom zníženia uvedenej záťaže približne o 25 %. 
Je to nepochopenie, pretože advokát nebude vykonávať legalizáciu, ale má zabezpečiť, aby nadobúdateľom bol skutočne ten, kto sa za neho aj vydáva. Neplatnosť zmluvy nenastane len pri zneužití totožnosti na strane prevodcu, ale aj na strane nadobúdateľa.

ÚGKK SR

čl. III, bod 3 
V § 32 odsek 2 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Dôsledkom uvedeného ustanovenia je, že správa katastra už v podateľni vyhodnotiť, v akom režime bude zmluva posudzovaná, čo je odborne a časovo náročné, nakoľko túto otázku môže posúdiť len odborník s osobitnou odbornou spôsobilosťou rozhodovať o vklade práva.. 
Navrhovanou úpravou sa ustanovia tri rôzne lehoty rozhodovania o vklade práva (a to 3 dňová, ktorej opodstatnenosť bude sledovať správa katastra, 15 dňová lehota v urýchlenom konaní o návrhu na vklad a 30 dňová lehota ), čo spôsobí neprehľadnosť konania o vklade práva a mohlo by mať za následok nárast náhrad škôd z dôvodu nedodržania lehoty. 
V tomto ustanovení opäť dochádza k diskriminácii, ak zmluvu nevyhotoví notár alebo advokát, správa katastra nebude môcť v identickom prípade rozhodnúť v rovnakej lehote. 
Celé uvedené ustanovenie smeruje k zabezpečeniu exkluzivity notára a advokáta. 
Ide o nesystémové riešenie vzhľadom na § 41 ods. 2 katastrálneho zákona, kde je ustanovená zásada zachovania poradia zápisov do katastra nehnuteľností.

Z

N

Pripomienku nemožno akceptovať, pretože ak notár/advokát zodpovedá celým svojim majetkom za posudzovanie civilistických prvkov namiesto správy katastra, ktorá je tým pádom aj odbremenená, je možné spravodlivo žiadať, aby sa povolil vklad bezodkladne. Je predsa pochopiteľné, že ak podobná zmluva príde od notára/advokáta a od neznámej osoby, úradník na katastri bude musieť oveľa viac času stráviť nad zmluvou od neznámej osoby, pretože je tu aj hrozba náhrady škody proti štátu. 
Postačí nahliadnutie do zmluvy, aby bolo možné na prvý pohľad rozpoznať, že ide o notársku zápisnicu alebo zmluvu autorizovanú advokátom. 
Vypúšťa sa 3-dňová lehota, pôjde o iný systém bezodkladného povolenia vkladu, pri ktorom bude treba primerane posudzovať každý prípad osobitne ad hoc, a bezodkladnosť bude rozdielna pri jednoduchej zmluve o prevode pozemku a iná pri prevode 30-tich pozemkov. Práve naopak, ide o ústretovosť a pomoc správam katastra, aby boli nielen odbremenené od posudzovania súkromnoprávnych aspektov, ale by sa aj zodpovednosť prípadnej náhrady škody presunula na notára/advokáta. Nemožno nebrať zreteľ na uplatňovanie náhrad škody proti štátu. 
Nejde o žiadnu diskrimináciu, pretože o diskrimináciu by išlo, ak by sa navrhovala bezodkladnosť povolenia vkladu po notárovi/advokátovi, ale súčasne by kataster musel posudzovať platnosť zmluvy z občianskoprávnych aspektov. Nejde teda o takúto situáciu. 
O akú exkluzivitu môže ísť, ak celým svojim majetkom budú notár/advokát zodpovedať v režime prísnej zodpovednosti a zároveň odbremeňujú správy katastra od posudzovania súkromnoprávnych aspektov? 
Ide o nepochopenie a v žiadnom prípade sa nenaruší systém. Tak ako už bolo opakovane uvedené, súčasný kataster je založený na nesprávnych princípoch, neplní to, čo od neho občania spravodlivo očakávajú. Register v takejto podobe je z dhlhodobého hľadiska neudržateľný a musí byť podrobený zmenám v záujme zavedenia materiálnej publicity katastra. Argumenty o nesystémovom riešení sú sofistikovaným zastieraním skutočných problémov katastra. Je snáď prijateľné, keď inžinier na správe katastra povolí vklad darovacej zmluvy, ale vecné bremeno, ktorému zodpovedá právo doživotného užívania darovaného rodinného domu sa zamietne a darca nemá ani dom ani právo užívať dom? Na takomto príklade možno vidieť dopad rozhodnutia orgánu štátnej správy o občianskoprávnych veciach.

ÚGKK SR

čl. III, bod 2 
V § 31 ods. 1 žiadame slová „ platnosť zmluvy“ nahradiť slovom „zmluvu „. 

V § 31 odsek 2 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Týmto ustanovením dochádza k zásadnej zmene s filozofiou katastrálneho zákona č. 162/1995 Z.z. 
Slovné spojenie „posudzovanie platnosti „ nemožno vôbec spájať s kontrolou údajov katastra, keďže kontrolu údajov správa katastra vykonáva v katastrálnom konaní pri zápise verejných listín a iných listín záznamom na evidenčnom princípe podľa ust. § 34 katastrálneho zákona. 
Týmto návrhom novely dochádza k pretransformovaniu rozhodovacej činnosti katastra podľa § 31 katastrálneho zákona len na kontrolu správnosti údajov v zmluve s údajmi katastra. Prakticky správny orgán katastra bude konať v tomto prípade rovnakým spôsobom ako pri zápise záznamom na základe verejnej listiny, pričom s týmto úkonom zákon spája vznik, zmenu a zánik vlastníckeho práva na základe konštitutívneho princípu. Ide tu o hybrid, ktorý zásadne zmení pôsobnosť katastra z pohľadu jeho fungovania. Je nezmyselné, aby s rovnakým úkonom správy katastra zákon spájal dvojaké účinky: na jednej strane vznik práva vkladom podľa § 31 ods.2 katastrálneho zákona a na druhej strane zápis záznamom podľa § 34 katastrálneho zákona. 
Predložená novela vytvára dvojkoľajnosť v rozsahu skúmania platnosti zmlúv v katastrálnom konaní, čím porušuje ústavnú zásadu rovnosti. 
Z formulácie ods. 2 nie je zrejmé, čo navrhovateľ myslí pod pojmom súladnosť s katastrálnym operátom ( viď § 3 ods. 9) a §8 katastrálneho zákona ) . 
Nie je vyriešené ako má postupovať správa katastra, ak zistí rozpor so zákonom. Ide o prípady porušenie zákona, napr. NR SR č. 180/1995 Z.z. (.drobenie pozemkov poľnohospodárskeho pôdneho a lesného pôdneho fondu.), ako aj zákona NR SR. 181/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov o nedeliteľnom a nezrušiteľnom spoluvlastníctve urbárskeho majetku, ktoré spôsobujú neplatnosť zmlúv.

Z

N

Pripomienku nemožno akceptovať. Ide o dôležité ustanovenie a nevyhnutné k tomu, aby sa v budúcnosti ďalšími krokmi dobudoval kataster ako hodnoverný register s materiálnou publicitou. 
Pripomienku nemožno akceptovať. Nejde o dvojkoľajnosť, pretože ide o jeden vkladový systém a nerušia sa správy katastra. Je prirodzené že rýdzo civilistické súkromnoprávne aspekty môže posudzovať právnik - profesionál, ktorý ako jediný môže podľa platnej právnej úpravy spisovať zmluvy za odplatu. Sleduje sa aj odbremenenie úradníka, ktorý tak môže ušetrený čas venovať posudzovaniu platnosti zmluvy v tých prípadoch, ak zmluvu nevyhotovil notár/advokát. Do pozornosti úvahy ČR § 992 Občanského zákoníka de lege ferenda. Dôležité je, aby stále bol niekto, kto posúdi platnosť zmluvy, aby sa do vkladového systému nedostala vadná zmluva, alebo aby sa aspooň minimalizovali takéto prípady. Inak to zostáva už len na súdnych sporoch o určenie vlastníckeho práva, ale to už ide o riešenie ex post. Oveľa výhodnejšie je pre osoby, obdobne ako v Rakúsku, ak sa predíde zavkladovaniu vadnej zmluvy. Kataster sa teda zameria už len na skutočnosť, či nebráni zavkladovaniu nejaká skutočnosť, ktorá bráni nakladaniu a samozrejme vklad nepovolí skôr, kým neodpadnú prekážky odôvodňujúce prerušenie konania, alebo kým neodpadne prekážka vyplývajúca so zákazovej poznámky. 
Katastrálny operát je v katastrálnom zákone definovaný a od katastra sa bude vyžadovať, aby už neposudzoval občianskoprávne aspekty po notárovi/advokátovi, ale katastrálne aspekty, napr. či vôbec existuje predmet zmluvy.

ÚGKK SR

čl. III, bod 2 
V § 31 odsek 9 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Vzhľadom na plynutie odvolacej lehoty, vecné právo vznikne uplynutím lehoty t.j. uplynutím dňa, preto vyznačenie hodiny nie je reálne ani potrebné.

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚGKK SR

čl. III, bod 2 
V § 31 odsek 7 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Vo všetkých správnych aj súdnych konaniach v slovenskom právnom poriadku je ustanovené právo podať odvolanie a vzdať sa ho písomne, alebo ústne do zápisnice pred príslušným orgánom, ktorý rozhodnutie vydal. Obmedzenie tohto práva, výlučne na formu notárskej zápisnice je v rozpore s ústavou a tiež aj s § 53 Správneho poriadku. 
Nie je možné, aby účastník, ktorý si zmluvu vyhotoví sám, sa mohol vzdať práva odvolania iba vo forme notárskej zápisnice. 
Tiež považujeme vzdanie sa práva odvolania v prípade, keď bola zmluva vyhotovená vo forme notárskej zápisnice alebo autorizovaná advokátom za predčasné, nakoľko môže dôjsť aj k zamietnutiu návrhu. 
Uplatnením uvedeného ustanovenia dôjde k diskriminácii tým, že sa uprednostní jedna skupina občanov ktorým vyhotoví zmluvu advokát alebo notár. 
Vzdať sa odvolania je možné len pred správnym orgánom katastra a nie pred notárom a advokátom, ktorí nevydáva rozhodnutie.

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚGKK SR

čl. III, bod 2 
V § 31 ods.6 žiadame vypustiť 

Odôvodnenie: 

Pripustiť odvolanie proti rozhodnutiu o návrhu na vklad, bude znamenať nutnosť zvýšenia počtu administratívnych zamestnancov na správach katastra tak,ako je uvedené vo všeobecnej časti. 
Navrhovanou úpravou sa predlžuje konanie, pričom ide o špecifický druh konania, ktorého účelom je predovšetkým evidencia práv k nehnuteľnostiam a nie zásah štátu do zásady zmluvnej voľnosti. Zámerom je potvrdenie zmluvného vzťahu, ktorý nastal s kontrolou esenciálnych náležitostí zmlúv hlavne z pohľadu evidencie nehnuteľností bez nadmerného zásahu do zásady zmluvnej voľnosti Zbytočné predlžovanie tohto procesu je kontraproduktívne a má negatívny vplyv na štátny rozpočet. 
Zdôrazňujeme, že navrhované ustanovenie negatívne ovplyvní akceleráciu trhu s nehnuteľnosťami, postihne razantnosť úverového systému, ak bude potrené aby účastníci záložnej zmluvy čakali na právoplatnosť rozhodnutia. 
Osobitná časť dôvodovej správy k § 31 je v rozpore s § 47 katastrálneho zákona .

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚGKK SR

čl. III, bod 1 
Bod 1 v § 30 ods.4 písmeno a) žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Navrhované znenie je v rozpore s ustanovením § 42 ods. 3 katastrálneho zákona. Podľa tohto ustanovenia sa vyžaduje osvedčený podpis toho účastníka na zmluve, ktorého právo k nehnuteľnosti právnym úkonom zaniká, zmenšuje sa alebo sa obmedzuje. 
Poznamenávame, že dôvodová správa neuvádza dôvody navrhovanej zmeny .

Z

A

Dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚPV SR

Čl. III novelizačný bod 4. 
Odporúčame v § 42 ods. 4 vypustiť poslednú vetu vzhľadom na to, že advokát nemá právomoc osvedčovať podpisy.

O

A

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. III novelizačný bod 1. 
Odporúčame vypustiť tento novelizačný bod, pretože na jeho základe by bolo ustanovenie § 30 ods. 4 písm. a) nadbytočné vzhľadom na ustanovenie § 42 ods. 3 a novozavedený § 42 ods. 4. Navyše nad slovami "osobitných predpisov" chýba odkaz na osobitný predpis, čo spôsobuje nejasnosť navrhovanej zmeny. Predmetný novelizačný bod nie je naviac odôvodnený v dôvodovej správe.

O

A

Uvedený bod bol z návrhu vypustený.

ÚPV SR

Čl. III úvodná veta 
Odporúčame pred slová "384/2008 Z. z." vložiť skratku "č.".

O

A

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. II novelizačný bod 5. 
Odporúčame slovo "odseku" nahradiť slovom "ods." a v pokynoch na vyplnenie odporúčame v bode b) slová "v zmluve" nahradiť slovom "zmluvy".

O

A

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. I novelizačný bod 7. 
Odporúčame pred slovo "preukazu" vložiť slovo "platného" a vypustiť slová "v čase osvedčenia" z dôvodu terminologickej presnosti.

O

A

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. I novelizačný bod 6. 
Odporúčame prehodnotiť ustanovenie § 48 ods. 3, pretože nároky na charakter plnomocenstva sú neodôvodnene prísne najmä pokiaľ ide o požiadavku, aby bolo takéto plnomocenstvo uložené v Notárskom centrálnom registri.

O

A

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. I novelizačný bod 1. 
Odporúčame slová v úvodzovkách odsadiť do nového riadku a pred ne vložiť "(d)", ide o legislatívno-technickú pripomienku.

O

A

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. I novelizačný bod 10. 
Odporúčame v § 100c nahradiť slovo "uzavretej" slovom "spísanej", pretože notárska zápisnica sa neuzatvára, ale spisuje.

O

ČA

Text primerane upravený.

ÚPV SR

Čl. II novelizačný bod 1. 
Odporúčame v § 1a ods. 1 slová "vyznačenie doložky" nahradiť slovami "opatrenie zmluvy doložkou" a záver ustanovenia preformulovať, pretože z navrhovaného znenia nie je jasné, čo má predkladateľ na mysli pod slovami "ide o autorizáciu zmluvy", resp. čo sa v zmysle tohto ustanovenia považuje za autorizáciu zmluvy. 
V § 1a ods. 5 odporúčame prehodnotiť slová "a v zmluve uvedie vyhlásenie účastníkov zmluvy...", pretože pokiaľ advokát len posudzuje zmluvu, nemá možnosť do nej niečo uviesť. 
V § 1b odporúčame slová "v spojení s autorizáciou" nahradiť slovami "v spojení s úkonom právnej pomoci", pretože podanie na správu katastra sa nepodáva v súvislosti s autorizáciou, ale v súvislosti s konkrétnym úkonom právnej pomoci, ako je napr. vyhotovenie zmluvy o prevode nehnuteľností.

O

ČA

Text primerane upravený. Autorizácia sa bude týkať len zmlúv spísaných u advokáta.

ÚPV SR

Čl. III novelizačný bod 2. 
Odporúčame v § 31 ods. 1 vypustiť slová "zmluvy ako" pre nadbytočnosť. 
V § 31 ods. 6 odporúčame, aby posledná veta znela: "Ak správa katastra podanému odvolaniu nevyhovie v celom rozsahu, o odvolaní rozhodne súd.", a to z dôvodu hospodárnosti konania. 
V § 31 ods. 7 odporúčame nevyžadovať, aby mohlo byť odvolanie podané len elektronickými prostriedkami so zaručeným elektronickým podpisom. Takéto ustanovenie by neprimerane obmedzilo účastníkov zmluvných vzťahov a bolo by obmedzujúce aj vzhľadom na technické možnosti účastníkov, notárov a advokátov.

O

ČA

Text primerane upravený (§ 31 ods. 1). 
Bezpredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená (§ 31 ods. 6 a 7).

ÚPV SR

Čl. I novelizačný bod 9. 
Odporúčame v § 92 ods. 2 upresniť komu disciplinárna komisia zasiela rozhodnutie.

O

N

Podľa platnej právnej úpravy sú nepochybní adresáti rozhodnutia disciplinárnej komisie.

GP SR

K Čl. I k bodom 3 a 4 
V súvislosti s novou koncepciou zodpovednosti notára za spôsobenú škodu sa navrhujú zmeny v § 40 ods. 3 až 5 a v § 36 ods. 3 a 4 Notárskeho poriadku. Za škodu spôsobenú notárom výkonom notárskej činnosti (sem nepatrí činnosť súdneho komisára) nebude niesť zodpovednosť štát. Zodpovednosť za škodu je objektívna s pomerne ťažkou možnosťou liberácie. Za najväčší problém novo navrhovanej koncepcie možno považovať skutočnosť, že v súčasnosti na poistnom trhu neexistuje v ponuke poisťovní žiadny poistný produkt na poistenie takto prísne formulovanej objektívnej zodpovednosti. Prax (notári, advokáti a exekútori) v podstate obchádza zákonnú povinnosť uzavrieť poistenie na zodpovednosť vymedzenú v zákone tak, že uzavrie poistenie na zodpovednosť za škodu spôsobenú zavinene. Inej možnosti de facto niet. Dôvodom, že produkt na poistenie objektívnej zodpovednosti na trhu nie je, je to, že poistné by bolo neprimerane drahé. Navrhovaná zmena (zrušenie zodpovednosti štátu) na jednej strane zníži ochranu účastníkov, ak škodu spôsobí notár, na druhej strane rozšíri okolnosti, kedy je účastník povinný služby notára využiť. Okrem uvedeného, môže nastať situácia, kedy účastník nebude môcť nájsť notára (respektíve advokáta), ktorý je poistený na tak vysokú sumu, aká je hodnota účastníkovho úkonu.

O

A

Text primerane upravený.

GP SR

K Čl. I k bodu 1 
Navrhuje sa rozšírenie činnosti notára o možnosť zastupovania účastníkov v nesporovom konaní pred katastrálnym úradom s výnimkou vzdania sa odvolania. Uvedená výnimka nemá vecné opodstatnenie. Ak bude notár zástupcom účastníkov katastrálneho konania, doručí sa rozhodnutie o návrhu na vklad iba jemu (nie zastúpenému účastníkovi), a teda účastník sa o uplynutí lehoty na podanie odvolania nedozvie. To, že by sa notár v jeho mene vzdal odvolania, by malo rovnaký efekt. Navrhované ustanovenie sa týka každého katastrálneho konania, teda nielen takého katastrálneho konania, ktorého predmetom je zmluva o prevode nehnuteľností. Ak by išlo iba o tento prípad, potom je už z navrhovaného ustanovenia § 31 ods. 7 katastrálneho zákona zrejmé, že notár, ktorý účastníka v katastrálnom konaní zastupuje, nemôže úkon vzdania sa odvolania prejaviť v notárskej zápisnici, ktorú sám spíše.

O

A

Text primerane upravený.

GP SR

K Čl. I k bodu 6 
V návrhu znenia § 48 ods. 2 Notárskeho poriadku sa opisuje situácia, kedy notár „nemá istotu o totožnosti účastníka“, ktorý predložil doklad totožnosti. Uvedená formulácia je neurčitá. V podstate má notár vždy možnosť odmietnuť vykonať notársky úkon pod zámienkou, že nemá istotu o totožnosti účastníka. 

V návrhu znenia § 48 ods. 3 Notárskeho poriadku sa uvádza, že notársku zápisnicu o úkone zastúpeného účastníka (a to každú zápisnicu, nielen zápisnicu o zmluve o prevode nehnuteľností) bude možné vykonať iba na základe prvopisu plnomocenstva vyhotoveného notárom a uloženého v NCR. Nedostatky tohto návrhu: 
- právna úprava o ukladaní plnomocenstiev do NCR chýba, 
- ak bude plnomocenstvo vyhotovené formou notárskej zápisnice, jeho prvopis nebude možné predložiť (iba odpis tejto notárskej zápisnice), 
- ak bude plnomocenstvo vyhotovené notárom inak ako formou notárskej zápisnice, nie je zjavné, o akú inú formu má ísť, 
- najväčšou výhradou proti navrhovanému zneniu je to, že sa vylučuje možnosť vykonať akýkoľvek úkon spísaný formou notárskej zápisnice na základe plnomocenstva vystaveného v cudzine.

O

ČA

K § 48 ods. 2 - Nie je možnú uvažovať o inej formulácii, pretože ak by bola formulácia "má pochybnosti", notár by v konaní o náhradu škody vždy povedal, že nemal pochybnosti. K dispozíci je cca 280 notárov a cca 5.000 advokátov. 
K § 48 ods. 3 - Od navrhovanej právnej úpravy sa upustilo.

GP SR

K Čl. II k bodu 4 
Z uvedeného ustanovenia § 82a jednoznačne nevyplýva, či majú byť autorizované aj zmluvy uzavreté do 30.4.2009, na základe ktorých ešte nebol podaný návrh na vklad do katastra nehnuteľností.

O

A

Text primerane upravený.

GP SR

K Čl. I Všeobecne 
Cieľ sledovaný návrhom novej právnej úpravy nepovažujeme za správny. Navrhovaná zmena spôsobí podstatné spomalenie a sťaženie trhu s realitami. Na druhej strane neprispeje k zvýšeniu právnej ochrany účastníkov. Práve naopak, rozšíri sa okruh subjektov oprávnených overiť totožnosť predávajúceho o advokátov (doteraz sú na to oprávnení iba notári alebo obce), čím sa potenciálne zvýši počet podvodov pri obchodoch s nehnuteľnosťami.

O

N

Predkladateľ sa nestotožňuje s názorom GP, že uvedený návrh zákona spomalí trh s realitami. Cieľ sledovaný navrhovanou úpravou je o možnosti bezpečnejšieho prevodu z jedného miesta, ktorým bude poistený notár/advokát v komorovom systému s prísnou zodpovednosťou. Dikcia bola zmenená tak, že ak bude advokát autorizovať zmluvu o prevode, nebude už potrebné, aby občan navštívil notára kvôli legalizácii podpisu. Tým, že úradník katastrálneho úradu už nebude musieť kontrolovať právnu stránku zmluvy, ušetrený čas bude môcť venovať ostatným veciam, takže pôjde o pozitívny efekt vo vzťahu k rýchlosti vkladového konania a teda aj trhu s nehnuteľnsoťami.

GP SR

K Čl. III k bodu 2 
Obmedzenie preskúmavacej činnosti správ katastra v konaní o návrhu na vklad ku dňu doručenia návrhu na vklad má bez úpravy nadväzujúcich ustanovení v podstate za následok negáciu takých právnych inštitútov, akými sú exekúcia predajom nehnuteľností, konkurz, trestnoprávne spôsoby zabezpečenia atď. 

Napríklad prokurátor v prípravnom konaní podľa § 50 ods. 4 Trestného poriadku zaistí nehnuteľnosť, o ktorú bol podvodne pripravený poškodený, v čase keď obvinený už ohľadom tejto nehnuteľnosti uzatvoril následnú prevodnú zmluvu, z ktorej už bol podaný i návrh na vklad, o ktorom doposiaľ správa katastra nerozhodla. V takomto prípade by totiž podľa navrhovaného znenia novely správa katastra musela i napriek zaisťujúcemu uzneseniu prokurátora (§ 50 ods. 2 Trestného poriadku) vklad povoliť. 

V § 31 ods. 2 sa navrhuje obmedziť preskúmavaciu činnosť správ katastra pri zmluvách vyhotovených vo forme notárskej zápisnice alebo autorizovaných advokátom len na zisťovanie súladnosti s katastrálnym operátom; s navrhovaným ustanovením zásadne nesúhlasíme. 

Prokuratúra ako orgán, ktorý od vytvorenia súčasného katastra nehnuteľností intenzívne vykonáva dozor nad dodržiavaním zákonnosti zo strany orgánov štátnej správy katastra nehnuteľností, má jednoznačné poznatky svedčiace o tom, že chybné alebo neplatné boli často zmluvy vyhotovované notármi alebo advokátmi. Príkladom toho sú najmä notárske zápisnice o zúžení bezpodielového spoluvlastníctva manželov, vzťahujúce sa aj na už nadobudnutý nehnuteľný majetok alebo advokátmi vyhotovované zabezpečovacie zmluvy uzatvorené medzi nebankovými subjektmi poskytujúcimi úvery a ich klientmi. Práve v druhom prípade aktuálne Najvyšší súd Slovenskej republiky v desiatkach prípadov potvrdil rozhodnutia správ katastra o zamietnutí vkladu, týkajúce sa obchodnej spoločnosti Pohotovosť s.r.o. V prípade notárskej činnosti nemožno opomenúť ani pochybenia spočívajúce v predeďovaní nehnuteľností z pozemkovej knihy bez identifikácie a ignorovania stavu zapísaného v katastri nehnuteľností, ako i častú absenciu vyjadrení subjektov uvedených v § 63 písm. a) bod 3. zákona č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v notárskych osvedčeniach vyhlásení o vydržaní. 

Za nelogické možno považovať i to, že predmetné obmedzené preskúmavanie by sa malo vzťahovať na akúkoľvek zmluvu vyhotovenú vo forme notárskej zápisnice (napr. aj záložnú zmluvu), teda nielen na prevod nehnuteľnosti, ako tomu má byť u zmlúv autorizovaných advokátmi. 

V § 31 ods. 6 sa navrhuje ustanoviť doručovanie rozhodnutia o povolení vkladu do vlastných rúk, ako aj možnosť odvolania v lehote 8 dní na správe katastra, ktorá rozhodnutie vydala. 

Rozhodovacia činnosť správ katastra v konaní o návrhu na vklad je z kvantitatívneho hľadiska veľmi rozsiahla a z tohto pohľadu k nej len ťažko možno nájsť ekvivalent v rozhodovacej činnosti iných orgánov verejnej správy. Doručovanie do vlastných rúk by preto ohľadom rozhodnutí o povolení vkladu nesporne znamenalo vysoko zvýšený nápad administratívnej práce spojenej s rozhodovaním správ katastra o návrhu na vklad. Zároveň i v ideálnej situácii (bez zohľadnenia nárastu administratívnej práce) by sa rozhodovanie predĺžilo minimálne o 20 až 25 dní. Lehoty, v rámci ktorých správy katastra rozhodujú v konaniach o návrhu na vklad, sa pritom dlhodobo skracujú. Pozitívum, ktoré predkladateľ novely sledoval zavedením uvedenej úpravy, spočívajúce vo vedomosti vlastníka o prevode ešte v čase pred nastúpením translačných účinkov vkladu, by preto nebolo vyvážené negatívnym predĺžením lehôt. 

Je potrebné si tiež uvedomiť, že napr. tak ako mohla byť sfalšovaná prevodná zmluva s návrhom na vklad, môže byť následne sfalšované i procesné splnomocnenie (splnomocnenie na zastupovanie v katastrálnom konaní), resp. sa uvedie iná adresa na doručovanie písomností. Teda naďalej tu ostávajú viaceré možnosti, ktorých použitie môže vlastníkovi nehnuteľnosti relevantne znemožniť, aby včas, t.j. ešte pred nastúpením právnych účinkov vkladu, zistil, že sa s jeho nehnuteľnosťou nakladalo. Na základe uvedeného preto navrhovaná novela stráca svoj „ochranný“ zmysel. 

Zároveň, pokiaľ by sa aj pripustilo odvolanie proti rozhodnutiu o povolení vkladu, mala by táto skutočnosť vyplývať i z vyznačeného rozhodnutia, resp. poučenia k nemu, na čo predkladateľ v ods. 5 pozabudol. 

Podľa odseku 7 vzdanie sa odvolania musí byť podané elektronicky so zaručeným elektronickým podpisom. 

Navrhované znenie nekorešponduje s príslušnými ustanoveniami zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Možnosť uskutočniť podanie len elektronickým spôsobom so zaručeným elektronickým podpisom je nesystémové a nepriamo i diskriminuje osoby nemajúce možnosť komunikovať elektronicky, resp. nemajúce zaručený elektronický podpis. Z prvej vety pritom vyplýva, že vzdanie sa odvolania v prípade zmluvy nevyhotovenej notárom alebo neautorizovanej advokátom, by správe katastra zasielal sám účastník konania. Druhá veta by sa zároveň týkala všetkých zmlúv vyhotovených vo forme notárskej zápisnice, teda nielen zmlúv o prevode nehnuteľností. 

Zároveň vzdanie sa odvolania je koncipované všeobecne, teda nie je uvedené, že ide len o vzdanie sa odvolania proti rozhodnutiu o povolení vkladu, v dôsledku čoho by sa toto vzťahovalo i na rozhodnutie o zamietnutí vkladu. 

Na základe navrhovaného odseku 9 správa katastra vyznačí na liste vlastníctva dátum a hodinu vzniku vecného práva. 

Ak vecné právo vzniká na základe vkladu (§ 28 ods. 2) a právne účinky vkladu vznikajú na základe právoplatného rozhodnutia správy katastra o jeho povolení (§ 28 ods. 3), je nemožné na list vlastníctva vyznačiť hodinu vzniku vecného práva. Právny poriadok Slovenskej republiky vo všeobecnosti nepozná vyznačovanie hodiny ale len dňa právoplatnosti rozhodnutia.

Z

N

K § 31 ods. 2 - Po poistenom právnikovi (notárovi/advokátovi), ktorý bude ručiť celým svojim majetkom, ktorý je v komorovom systéme a je poistený, nebude už kontrolovať právnu stránku zmluvy úradník katastrálneho úradu, ktorým je niekedy aj inžinier. Zodpovednosť sa presúva na notára/advokáta a predkladateľ nevidí dôvod na to, aby po právnikovi - profesionálovi mal právne otázky posudzovať úradník katastrálneho úradu. 
Za pochybenie budú notári/advokáti niesť prísnu zodpovednosť. MS SR je dohľadným orgánom pre obe komory. 
K § 31 ods. 6 a 7 - Bezpredmetné, uvedené ustanovenie bolo z návrhu vypustené.

GP SR

K Čl. II k bodu 1 
V § 1a ods. 1 je potrebné jednoznačne vymedziť pojem „posúdenie zmluvy“ v nadväznosti na vymedzenie pojmu „autorizácia zmluvy“. Podľa citovaného ustanovenia sa autorizáciou zmluvy rozumie „spísanie alebo posúdenie zmluvy o prevode nehnuteľnosti, zistenie totožnosti účastníkov tejto zmluvy, vyznačenie doložky o autorizácii, posúdenie, či zmluva neodporuje zákonu, neobchádza zákon, neprieči sa dobrým mravom a posúdenie, či nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody“.; objasniť je potrebné vzťahy jednotlivých „posúdení“ a vypustiť vyznačenie doložky o autorizácii, ktoré by sa zrejme malo vykonať po autorizácii ako úkon osvedčujúci fakt autorizácie.

Z

A

Pojem "posúdenie zmluvy" bol z návrhu vypustený.

GP SR

K Čl. III k bodu 3 
Ako už bolo spomenuté, navrhovaná novela by mala vo vzťahu k zavedeniu odvolacieho konania nesporne negatívny vplyv na lehoty, v rámci ktorých by sa rozhodovalo v konaní o návrhu na vklad. Zavedenie trojdňovej lehoty na rozhodovanie o všetkých zmluvách spísaných vo forme notárskej zápisnice a zmluvách o prevode nehnuteľností autorizovaných advokátom, by bolo bez náležitého personálneho posilnenia správ katastra zjavne objektívne nemožné.

Z

A

Text primerane upravený.

GP SR

K Čl. III k bodu 1 
Uvedené ustanovenie je nadbytočné a čiastočne zavádzajúce, pretože úprava osvedčenia podpisov vyplýva z doterajšieho § 42 ods. 3 a z navrhovaného § 42 ods. 4. Z týchto ustanovení je zrejmé, že, ak pôjde o zmluvu o prevode nehnuteľnosti vo forme notárskej zápisnice alebo autorizovanú advokátom, budú sa osvedčovať podpisy všetkých účastníkov zmluvy (§ 42 ods. 4), pričom v ostatných prípadoch sa osvedčujú podpisy tých účastníkov zmlúv, ktorí sú taxatívne vymedzení v § 42 ods. 3.

Z

A

Text primerane upravený.

MPSVR SR

K čl. I bodu 9 
Odsek 2 určujúci lehotu na odoslanie rozhodnutia o disciplinárnom opatrení systematicky zaradiť do § 93, ako nový odsek 2.

O

A

Text primerane upravený.

MPSVR SR

K čl. I bodu 6 
Poznámku o zmene označenia odsekov nahradiť touto poznámkou: „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 5.“.

O

A

Text primerane upravený.

MPSVR SR

K čl. I bodu 3 
V poznámke pod čiarou k odkazu 2e opraviť súbornú citáciu paragrafov Občianskeho súdneho poriadku. Citácia „§ 175za a nasl.“ sa nepoužíva.

O

N

Pripomienka bezpredmetná, dikcia návrhu bola zmenená.

MPSVR SR

K čl. III bodu 2 
V § 31 nahradiť navrhované znenie odseku 6 týmto znením: „Správa katastra doručí rozhodnutie o povolení vkladu všetkým účastníkom konania do vlastných rúk. Proti tomuto rozhodnutiu možno podať odvolanie. Odvolanie sa podáva na správe katastra, ktorá rozhodnutie vydala, v lehote 8 dní odo dňa jeho doručenia; odvolanie má odkladný účinok. O odvolaní rozhoduje súd.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie odseku 6 sa navrhuje preformulovať podľa odseku 8, ktorý okrem dĺžky lehoty a možnosti správy katastra rozhodnúť v odvolacom konaní upravuje ten istý postup.

O

N

Bezpredmetné. Uvedená dikcia bola z návrhu zákona vypustená.

NBÚ

K čl. II bod I 
V navrhovanom ustanovení § 1a ods. 1 odporúčame vysvetliť obsahovo pojem „autorizácia zmluvy“, , ktorou sa podľa navrhovaného ustanovenia rozumie „spísanie alebo posúdenie zmluvy o prevode nehnuteľnosti, zistenie totožnosti účastníkov tejto zmluvy a ich zástupcov, vyznačenie doložky podľa odseku 2, posúdenie, či zmluva neodporuje zákonu, neobchádza zákon, neprieči sa dobrým mravom a posúdenie, či nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody“. Uvedené je potrebné objasniť najmä z dôvodov posúdenia zmluvy v prvom prípade vo vzťahu k ostatným posúdeniam zmluvy, a to tak, aby nedochádzalo k problémom z hľadiska výkladu. 
Zároveň upozorňujeme na skutočnosť, že vyznačenie doložky o autorizácii nemôže byť autorizáciou zmluvy, ale len úkonom osvedčujúcim autorizáciu zmluvy.

O

A

Text vyprecizovaný.

NBÚ

K čl. I bod 9 
Odporúčame nahradiť v prvom riadku slovo „môžu“ slovom „môže“.

O

A

Text primerane upravený.

NBÚ

K čl. I bod 1 
Odporúčame preformulovať navrhovaný text na doplnenie § 5. 
Odôvodnenie: Navrhovaný text na doplnenie písm. d) „zastupovať ich v nesporovom konaní pred katastrálnym úradom s výnimkou vzdania sa odvolania“ z jazykového hľadiska nekorešponduje s a nenadväzuje na úvodnú vetu „V súvislosti s výkonom notárskej činnosti môže notár fyzickým osobám a právnickým osobám“.

O

A

Text primerane upravený.

NBÚ

K čl. II bod 1 
V navrhovanom ustanovení § 1b ods. 2 odporúčame vypustiť slová „alebo ich totožnosť musí byť potvrdená dvoma svedkami totožnosti“.

O

A

Text vyprecizovaný.

NBÚ

K čl. II bod 1 
V navrhovanom ustanovení § 1b ods. 1 v poslednom riadku odporúčame vložiť pred slová „správe katastra“ slovo „príslušnej“.

O

N

Bepredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

NBÚ

K čl. II bod 1 
V navrhovanom ustanovení § 1a ods. 7 odporúčame vložiť za slová „neposkytol autorizáciu zmluvy“ odkaz na príslušné ustanovenia § 1a, resp. aj iných ustanovení, na základe ktorých môže advokát odmietnuť „poskytnutie“ autorizácie zmluvy.

O

N

Bepredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

NBÚ

K čl. III bod 2 – zásadná pripomienka 
V navrhovanom ustanovení na zmenu § 31 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov žiadame vypustiť odsek 7. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že predkladaná právna úprava umožňuje realizáciu prevodov práv k nehnuteľnostiam aj bez účasti notára, resp. advokáta, nie je systémové navrhovať realizáciu jediného právneho úkonu – vzdanie sa odvolania, iba formou notárskej zápisnice. V prípade, že si zmluvné strany zvolia realizáciu prevodu práv k nehnuteľnostiam bez účasti notára alebo advokáta, mali by mať takúto možnosť aj pri uskutočnení úkonu vzdania sa odvolania pred uplynutím stanovovanej lehoty. 
Zároveň, vzhľadom na absenciu elektronického konania na úseku katastra, najmä chýbajúcu právnu úpravu podávania návrhu na vklad alebo zmenu v zápisoch do katastra nehnuteľností elektronickými prostriedkami a chýbajúcu úpravu vyhotovovania rozhodnutí o povolení vkladu v elektronickej forme považujeme navrhované ustanovenie § 31 ods. 7 za nelogické a neúčelné. Elektronické konanie má byť kontinuálnym procesom, počínajúc svojim začiatkom a vyústiac až do vyhotovenia rozhodnutia v elektronickej forme. Ak do akejkoľvek fázy elektronického konania má vstúpiť fyzické (manuálne) spracovanie dokumentov, elektronický úkon stráca svoj zmysel, dokonca robí takéto procesy ešte komplikovanejšími, nakoľko musí niekoľkokrát dochádzať ku konverzii dokumentov z papierovej formy do elektronickej a opačne. Navrhujem preto vypustiť dotknuté ustanovenia alebo dopracovať návrh zákona a doplniť ho o elektronické konanie na úseku katastra, v rámci ktorého bude možné podávať návrhy na vklad, zápisy alebo zmenu v zápise do katastra nehnuteľností elektronickými prostriedkami podpísané zaručeným elektronickým podpisom, a ktoré bude ďalej umožňovať uskutočňovať celé rozhodovacie konanie vrátane rozhodnutia o povolení vkladu elektronicky. Bez uvedeného doplnenia s predloženým návrhom zásadne nesúhlasíme.

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

KOZ SR

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon SNR č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon SNR č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

O

A

Akceptované.

NS SR

K Čl. III, bod 2 
§31 ods.1- problémy bude spôsobovať rozsah prieskumnej činnosti správy katastra. Sporný bude predovšetkým výklad pojmov „základné náležitosti zmluvy ako právneho úkonu“ a „podstatné náležitosti zmluvy“.

O

A

Text primerane upravený.

NS SR

K Čl. II, bod 1a 
Výklad pojmu autorizácia zmluvy nie je jednoznačný, a preto bude spôsobovať interpretačné problémy. V odseku 1 §1a sa pod autorizáciou rozumie: 
a/spísanie zmluvy 
b/jej posúdenie (bez bližšieho uvedenia hľadísk) 
c/ zistenie totožnosti účastníkov a ich zástupcov 
d/vyznačenie doložky podľa odseku 2 
e/ posúdenie, či zmluva neodporuje zákonu, neobchádza zákon, neprieči sa dobrým mravom 
f/ posúdenie, či nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody. 
Nie je zrejmý rozdiel medzi písmenom b/ a e/, návrh bližšie neurčuje škodu pod písm. f/. Pod autorizáciou zmluvy nemožno rozumieť vyznačenie doložky podľa písm. d/, pretože doložka je vlastne osvedčenie o autorizácii. 
Pokiaľ ide o dobré mravy k tomu sa vzťahujú rovnaké pripomienky ako k čl. I. bodu 3.

O

ČA

Text primerane upravený.

NS SR

K Čl. I, bod 3 
Navrhuje sa, aby notár bol povinný odmietnuť vykonanie úkonu, ak je v rozpore s dobrými mravmi. Predkladateľ v dôvodovej správe v tejto súvislosti poukazuje na neprijateľné podmienky v spotrebiteľských zmluvách. Tento odkaz je nenáležitý, pretože úkony, ktoré v rámci svojej činnosti notár vykonáva nie sú iba zmluvy sú to aj jednostranné právne úkony a pokiaľ spisuje zmluvy o prevodoch vlastníctva k nehnuteľnostiam, tam nejde o spotrebiteľské zmluvy. Otázka dobrých mravov je pomerne subjektívna kategória, ktorá nie je jednoznačne interpretovaná aj v súdnom konaní. Z tohto dôvodu je vysoko pravdepodobné, že realizácia navrhovaného znenia bude v praxi problematická. Nie je jasné, z akého dôvodu nemá notár povinnosť odmietnuť vykonanie úkonu aj v prípade, ak úkon obchádza zákon. Už aj v porovnaní s advokátom, ktorý pri autorizácii zmluvy musí posúdiť právny úkon aj z tohto hľadiska (por. §1a ods.1 navrhovaného materiálu). 
Notár má o odmietnutí úkonu vydať na požiadanie žiadateľovi potvrdenie s uvedením dôvodov. Nie je jasné aký účel sa tým sleduje. Dôvodová správa to nevysvetľuje a v ďalšom znení zákona sa s týmto inštitútom už nespájajú žiadne práva a povinnosti.

O

ČA

Námietka sa akceptovala a dikcia bola doplnená aj o obchádzanie zákona. Predkladateľ sa snažil dať do pozornosti čo najširší materiál týkajúci sa dobrých mravov. Poznámka nemá normatívny charakter. Predkladateľovi to umožňuje dať do pozornosti len vzorku materiálu z aplikačnej praxi súdov. Možno neobvyklá dôvodová správa, ale zistenia predkladateľa o predstavách notárov o inšitúte dobrých mravov a dopade na ich notársku činnosť viedla k takejto netradičnej dôvodovej správe. Napr. notári asistenovali nebankovým subjektom pri neprípustných svojpomocných deložáciach ľudí z ich obydlí a bezproblémovo konštatovali, že ich súladnosť osvedčovaného deja s dobrými mravmi nemá čo zaujímať. Predkladateľ plne chápe NS SR. Predkladateľ súhlasí s tým, že kúpna zmluva nie je spotrebiteľskou zmluvou, ale poskytnutie právnej služby notárom nepodnikateľovi už vykazuje prvky spotrebiteľského vzťahu a to aj napriek verejnoprávnej povahe notárskeho úradu. 
Cieľ sledovaný predkladateľom doplnený do dôvodovej správy.

NS SR

K Čl. I, bod 1 
Zastupovanie účastníka neobmedzovať právom na vzdanie sa odvolania. Je na vôli účastníka, aký druh plnomocenstva notárovi udelí, či len na jednotlivé úkony alebo na celé vkladové konanie. Notár ako splnomocnený zástupca sa musí riadiť pokynmi účastníka, to znamená, že bez jeho výslovnej vôle sa nesmie vzdať odvolania.

O

A

Text primerane upravený.

NBS

všeobecne 
Všeobecne 

Pripravovaný návrh zákona [najmä navrhnuté znenia ustanovení § 36 ods. 3, 4 a 6 Notárskeho poriadku (v článku I návrhu), ustanovení § 1a ods. 1, 4, 5 a 7 a § 82a zákona o advokácii (v článku II návrhu) a ustanovení § 42 nového odseku 4 a § 79i zákona o katastri nehnuteľností (v článku II návrhu)] je principiálne potrebné upraviť tak, aby pri vyhotovovaní zmlúv vo forme notárskych zápisníc a tiež pri advokátskej autorizácii zmlúv bola v maximálnej možnej miere dôsledne zabezpečená ochrana dotknutých subjektov (aj pred prípadným nesprávnym konaním zo strany notárov a advokátov) nielen pri prevodoch vlastníctva nehnuteľností, ale pri všetkých zmluvách, na základe ktorých sa do katastra nehnuteľností zapisuje vznik, zmena alebo zánik vecných práv k nehnuteľnostiam (teda vlastníckeho práva, záložného práva, vecného bremena alebo predkupného práva, ak má účinky vecného práva). Z praxe sú totiž známe poznatky nielen o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa zmeny vlastníckeho práva, ale taktiež o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa iných vecných práv k nehnuteľnostiam (napríklad zániku vecného bremena), ktoré je taktiež potrebné v maximálnej možnej miere eliminovať aj s prispením úprav už uvedených ustanovení predloženého návrhu zákona.

O

A

Predkladateľ uvažuje v budúcnosti s rozšírením právnej úpravy aj na ostatné vecné práva, čomu korešponduje aj presun posudzovania platnosti zmluvy zo správ katastrálych úradov na notárov/advokátov.

NBS

oprava pripomienok k čl. II 
K čl. II 
3. V čl. II bode 1 navrhujeme znenie § 1a odseku 1 vrátane nadpisu upraviť takto: 

“Autorizácia zmluvy 
§ 1a 
(1) Autorizáciou zmluvy je právna služba, ktorej predmetom je vyhotovenie alebo posúdenie zmluvy o prevode nehnuteľnosti alebo o inom vecnom práve k nehnuteľnosti (ďalej len „zmluva o prevode nehnuteľnosti”), zistenie totožnosti účastníkov tejto zmluvy a ich zástupcov, vyznačenie doložky o autorizácii podľa odseku 2, posúdenie, či zmluva neodporuje zákonu alebo inému všeobecne záväznému právnemu predpisu, či neobchádza zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis a či sa neprieči dobrým mravom, ako aj posúdenie, či nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody.“. 

Odôvodnenie: 
Táto úprava navrhnutého § 1a zákona o advokácii je potrebná predovšetkým preto, lebo z praxe sú známe poznatky nielen o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa zmeny vlastníckeho práva, ale taktiež o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa iných vecných práv k nehnuteľnostiam (napríklad zániku vecného bremena), ktoré je taktiež potrebné v maximálnej možnej miere eliminovať (aj s prispením navrhnutej úpravy). 
Táto úprava navrhnutého § 1a zákona o advokácii je potrebná taktiež preto, aby sa zabezpečila harmonizácia navrhnutého § 1a zákona o advokácii s navrhnutým analogickým ustanovením § 36 ods. 1 Notárskeho poriadku. Vzhľadom na prezumovanú právnu profesionalitu advokátov treba konštatovať, že od advokáta je legitímne žiadať, aby posúdil, nielen to či zmluva neodporuje zákonu alebo či neobchádza zákon, ale aby posúdil aj to, či zmluva neodporuje zákonu alebo inému všeobecne záväznému právnemu predpisu a či neobchádza zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis. 
Zároveň je potrebné upraviť navrhnutý § 1a zákona o advokácii tak, aby v ňom bol zadefinovaný pojem „autorizácia zmluvy“ (aby to nebola len legislatívna skratka), pretože podľa platných legislatívnych pravidiel by legislatívnu skratku „autorizácia zmluvy“ bolo možné sa možné používať výlučne v rámci zákona o advokácii. Táto legislatívna skratka „autorizácia zmluvy“ (nie pojem) by sa však nevzťahovala na ustanovenia žiadnych iných zákonov ani ďalších všeobecne záväzných právnych predpisoch, a preto by legislatívnu skratku „autorizácia zmluvy“ nebolo možné využívať v žiadnych iných zákonoch ani v ďalších všeobecne záväzných právnych predpisoch (teda ani v novele zákona o katastri nehnuteľností, ktorá tvorí článok III pripravovaného návrhu zákona)

O

ČA

Predkladateľ vychádzal z ustanovenia § 39 Občianskeho zákonníka, ktoré predpokladá neplatnosť právneho úkonu ak odporuje zákonu alebo ho obchádza alebo sa prieči dobrým mravom. Predkladateľ uvažuje v budúcnosti s rozšírením právnej úpravy aj na ostatné vecné práva, čomu korešponduje aj presun posudzovania platnosti zmluvy zo správ katastrálych úradov na notárov/advokátov.

NBS

k čl. III 
K čl. III 

4. V čl. III bode 2 (§ 31 ods. 2) navrhujeme v záujme prehľadnosti doplniť nad slovo „zápisnice“ odkaz na zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a nad slovo „advokátom“ doplniť odkaz na zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov. 

5. V čl. III bode 3 (§ 32 ods. 2) je potrebné opraviť preklep tak, že slovo „vyhotovené“ sa nahradí slovom „vyhotovená“. 

6. V čl. III bode 5 (§ 79i) je potrebné slová „o zmluve o prevode nehnuteľnosti” nahradiť slovami „o zmluve o prevode nehnuteľnosti alebo o inom vecnom práve k nehnuteľnosti”. Ide o legislatívno-technickú úpravu novely zákona o katastri nehnuteľností (článku III návrhu), ktorá nadväzuje na navrhnuté úpravy novely Notárskeho poriadku (článku I návrhu) a novely zákona o advokácii (článku II návrhu).

O

ČA

Text je nezameniteľný, nie je potrebné ho bližšie špecifikovať. Predkladateľ uvažuje v budúcnosti s rozšírením právnej úpravy aj na ostatné vecné práva. V súčasnosti však pôjde len o prevody nehnuteľností.

NBS

k čl. III 
K čl. III 

4. V čl. III bode 2 (§ 31 ods. 2) navrhujeme v záujme prehľadnosti doplniť nad slovo „zápisnice“ odkaz na zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a nad slovo „advokátom“ doplniť odkaz na zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov. 

5. V čl. III bode 3 (§ 32 ods. 2) je potrebné opraviť preklep tak, že slovo „vyhotovené“ sa nahradí slovom „vyhotovená“. 

6. V čl. III bode 5 (§ 79i) je potrebné slová „o zmluve o prevode nehnuteľnosti” nahradiť slovami „o zmluve o prevode nehnuteľnosti alebo o inom vecnom práve k nehnuteľnosti”. Ide o legislatívno-technickú úpravu novely zákona o katastri nehnuteľností (článku III návrhu), ktorá nadväzuje na navrhnuté úpravy novely Notárskeho poriadku (článku I návrhu) a novely zákona o advokácii (článku II návrhu).

O

ČA

Text je nezameniteľný, nie je potrebné ho bližšie špecifikovať. Predkladateľ uvažuje v budúcnosti s rozšírením právnej úpravy aj na ostatné vecné práva. V súčasnosti však pôjde len o prevody nehnuteľností.

NBS

k čl. II 
K čl. II 
3. V čl. II bode 1 navrhujeme znenie § 1a odseku 1 vrátane nadpisu upraviť takto: 

“§ 1a 
Autorizácia zmlúv o prevode nehnuteľnosti 
alebo o inom vecnom práve k nehnuteľnosti 
(1) Autorizáciou zmluvy je právna služba, ktorej predmetom je vyhotovenie alebo posúdenie zmluvy o prevode nehnuteľnosti alebo o inom vecnom práve k nehnuteľnosti (ďalej len „zmluva o prevode nehnuteľnosti”), zistenie totožnosti účastníkov tejto zmluvy a ich zástupcov, vyznačenie doložky o autorizácii podľa odseku 2, posúdenie, či zmluva neodporuje zákonu alebo inému všeobecne záväznému právnemu predpisu, či neobchádza zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis a či sa neprieči dobrým mravom, ako aj posúdenie, či nedôjde ku skutočnosti zakladajúcej vznik škody.“. 

Odôvodnenie: 
Táto úprava navrhnutého § 1a zákona o advokácii je potrebná predovšetkým preto, lebo z praxe sú známe poznatky nielen o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa zmeny vlastníckeho práva, ale taktiež o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa iných vecných práv k nehnuteľnostiam (napríklad zániku vecného bremena), ktoré je taktiež potrebné v maximálnej možnej miere eliminovať (aj s prispením navrhnutej úpravy). 
Táto úprava navrhnutého § 1a zákona o advokácii je potrebná taktiež preto, aby sa zabezpečila harmonizácia navrhnutého § 1a zákona o advokácii s navrhnutým analogickým ustanovením § 36 ods. 1 Notárskeho poriadku. Vzhľadom na prezumovanú právnu profesionalitu advokátov treba konštatovať, že od advokáta je legitímne žiadať, aby posúdil, nielen to či zmluva neodporuje zákonu alebo či neobchádza zákon, ale aby posúdil aj to, či zmluva neodporuje zákonu alebo inému všeobecne záväznému právnemu predpisu a či neobchádza zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis. 
Zároveň je potrebné upraviť navrhnutý § 1a zákona o advokácii tak, aby v ňom bol zadefinovaný pojem „autorizácia zmluvy“ (aby to nebola len legislatívna skratka), pretože podľa platných legislatívnych pravidiel by legislatívnu skratku „autorizácia zmluvy“ bolo možné sa možné používať výlučne v rámci zákona o advokácii. Táto legislatívna skratka „autorizácia zmluvy“ (nie pojem) by sa však nevzťahovala na ustanovenia žiadnych iných zákonov ani ďalších všeobecne záväzných právnych predpisoch, a preto by legislatívnu skratku „autorizácia zmluvy“ nebolo možné využívať v žiadnych iných zákonoch ani v ďalších všeobecne záväzných právnych predpisoch (teda ani v novele zákona o katastri nehnuteľností, ktorá tvorí článok III pripravovaného návrhu zákona)

O

N

Predkladateľ vychádzal z ustanovenia § 39 Občianskeho zákonníka, ktoré predpokladá neplatnosť právneho úkonu ak odporuje zákonu alebo ho obchádza alebo sa prieči dobrým mravom. Predkladateľ uvažuje v budúcnosti s rozšírením právnej úpravy aj na ostatné vecné práva, čomu korešponduje aj presun posudzovania platnosti zmluvy zo správ katastrálych úradov na notárov/advokátov.

NBS

k čl. I 
K čl. I 
1. V čl. I bode 3 (§ 36 ods. 1) je potrebné slová „že úkon odporuje zákonu, iným všeobecne záväzným právnym predpisom, ak sa prieči dobrým mravom,” nahradiť slovami „že úkon odporuje zákonu alebo inému všeobecne záväznému právnemu predpisu, že obchádza zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis, že sa prieči dobrým mravom,”. 
Odôvodnenie: 
Touto úpravou navrhnutého § 36 ods. 1 Notárskeho poriadku sa zabezpečí zosúladenie návrhu zákona s jeho dôvodovou správou. Vzhľadom na prezumovanú právnu profesionalitu notárov správne dôvodová správa konštatuje, že od notára je legitímne žiadať, aby notár odmietol nielen úkon, ktorý je odporuje zákonu (alebo iným všeobecne záväzným právnym predpisom), ale aby notár odmietol aj úkon, ktorý obchádza zákon (alebo iný všeobecne záväzný právny predpis). 

2. V čl. I bode 3 (§ 36 ods. 3) je potrebné slová „o zmluve o prevode nehnuteľnosti” nahradiť slovami „o zmluve o prevode nehnuteľnosti alebo o inom vecnom práve k nehnuteľnosti (ďalej len „zmluva o prevode nehnuteľnosti”)”. 
Odôvodnenie: 
Táto úprava navrhnutého § 36 ods. 3 Notárskeho poriadku je potrebná preto, lebo z praxe sú známe poznatky nielen o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa zmeny vlastníckeho práva, ale taktiež o nesprávnom alebo nekalom konaní týkajúcom sa iných vecných práv k nehnuteľnostiam (napríklad zániku vecného bremena), ktoré je taktiež potrebné v maximálnej možnej miere eliminovať (aj s prispením navrhnutej úpravy).

O

N

Predkladateľ vychádzal z ustanovenia § 39 Občianskeho zákonníka, ktoré predpokladá neplatnosť právneho úkonu ak odporuje zákonu alebo ho obchádza alebo sa prieči dobrým mravom.

KS TN

K čl. III. - k bodu 2. § 31 ods.6 a 8 
- doplniť o lehotu, v ktorej Kataster nehnuteľností má spis postúpiť na rozhodnutie súdu, ak odvolaniu nevyhovie.

O

N

Bezpredmetné, možnosť odvolania bola z návrhu vypustená.

KS TN

K bodu 9.  
- doplniť § 92 ods.2 - komu má disciplinárna komisia odoslať rozhodnutie - navrhovateľ + notár

O

N

Podľa platnej právnej úpravy sú nepochybní adresáti rozhodnutia disciplinárnej komisie.

MZ SR

všeobecne 
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky pripravilo ďalší návrh zákona, ktorým sa snaží dosiahnuť výhodnejšie postavenie pre notárov a advokátov v procese prevodov nehnuteľností. Predošlý návrh zákona, ktorým sa navrhoval zmeniť a doplniť Občiansky zákonník a ďalšie zákony, nebol v Národnej rade Slovenskej republiky schválený. Tento návrh dáva opätovne exkluzivitu notárom a advokátom pri prevodoch nehnuteľností. 
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky navrhuje, aby zmluvy spísané notárom alebo advokátom orgány katastra skúmali len z hľadiska súladnosti s katastrálnym operátom. Tento návrh je zásadne neprijateľný a diskriminujúci pre všetky štátne orgány, mestá, obce, vyššie územné celky a organizácie nimi zriadené, ale aj pre realitné kancelárie a všetkých tých, ktorí zamestnávajú právnikov, ktorí sú odborne právne spôsobilí pripravovať zmluvy o prevode nehnuteľností. Diskriminácia a tiež nerovné postavenie uvedených subjektov vyhotovujúcich zmluvy o prevode nehnuteľností spočíva v tom, že ak budú predkladať zmluvy o prevode nehnuteľností tieto subjekty, orgány katastra sú povinné skúmať platnosť týchto zmlúv na rozdiel od zmlúv spísaných notárom alebo advokátom, ktoré sa skoro vôbec nebudú skúmať a po splnení podmienok uvedených v čl. III bode 3 (§ 32 ods. 2) o nich správa katastra rozhodne bezodkladne, najneskôr do 3 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad. 
Ďalším diskriminujúcim prvkom je, že vzdanie sa odvolania je možné iba vo forme notárskej zápisnice, alebo pred notárom, ktorý vyhotovuje zmluvu vo forme notárskej zápisnice, alebo pred advokátom, ktorý autorizuje zmluvu. 
Návrh je neprijateľný pre verejnú správu najmä z pohľadu dokončenia procesu výstavby diaľnic a rýchlostných komunikácií, majetkovoprávneho usporiadania pozemkov a stavieb, ktoré prešli do vlastníctva obcí, miest a vyšších územných celkov a tiež dokončenia procesu usporiadania vlastníckych vzťahov k pozemkom. 
Nezanedbateľným dôvodom na zásadný nesúhlas s návrhom zákona je aj jeho dopad na štátny rozpočet, ale aj rozpočty miest, obcí a vyšších územných celkov. Ak budú chcieť uvedené subjekty urýchliť konanie o povolení vkladu na katastri, budú musieť ísť za notárom alebo advokátom, aby sa vzdali odvolania. Dá sa predpokladať, že aj tento úkon bude u notára alebo advokáta spoplatnený. 
Predloženie tohto návrhu je nesystémové, ide proti trendom Európskej únie, najmä pokiaľ ide o Akčný program na zredukovanie administratívnej záťaže, ktorý vydala Európska komisia, s cieľom zníženia uvedenej záťaže približne o 25 %. Pri navrhnutom spôsobe uzatvárania súkromnoprávnych vzťahov sa administratívna záťaž u orgánov katastra zvýši bez pozitívneho vplyvu na jeho ochranu.

Z

N

Na rozporovom konaní bolo predkladateľom vysvetlené, že nejde o žiadnu exkluzivitu, pretože je ponechané na občanovi, či si vyberie spísanie zmluvy o prevode nehnuteľnosit u notára/advokáta. alebo si ju spíše sám. Predkladateľ ponúka možnosť bezpečnejšieho prevodu a je na občanovi, ktorú formu si vyberie. 
Nejde diskrimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.). Požadovať bezodkladné rozhodovanie od úradníka katastra v prípade, ak po notárovi/advokátovi posudzuje zmluvu už len z hľadiska súladnosti s katastrálnym operátom, je odôvodnené. Pojem bezodkladnosť je pritom potrebné vykladať s ohľadom na náročnosť každej veci jednotlivo. Lehota o rozhodnutí do 3 dní bola vypustená. 
Ide o neopodstatnené obavy. Práve naopak, ide o spravodlivé riešenie vkladového systému. Práve ušetrený čas úradníka na katastri (právnu stránku zmluvy bude posudzovať notár/advokát) mu vytvorí priestor na rýchlejšie vybavovanie aj iných vecí, teda aj návrhov štátnych inštitúcií. 
Možnosť vzdania sa odvolania bola z návrhu vypustená. 
Predkladaný návrh bude šetriť čas úradníka na katastri (právnu stránku zmluvy bude posudzovať notár/advokát) a vytvorí mu priestor na rýchlejšie vybavovanie iných vecí.

ÚV SR

K čl. I, bod 3 
V § 36 ods. 1 navrhujeme vypustiť slovné spojenie „v čase požiadania o vykonanie úkonu“, nakoľko toto slovné spojenie obmedzuje notára v možnosti odmietnuť požadovaný úkon, ak počas konania zistí, že úkon odporuje zákonu, iným všeobecne záväzným právnym predpisom, ak sa prieči dobrým mravom, alebo ak vykonanie úkonu patrí do zákonom ustanovenej pôsobnosti iného orgánu verejnej moci.

O

A

Text primerane upravený.

ÚV SR

K čl. I., bod 1 
Navrhujeme znenie predmetného bodu zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR

O

A

Text primerane upravený.

ÚV SR

K predkladacej správe 
Žiadame nahradiť slovné spojenie „poistený právnik“ nakoľko toto nie je právny ani terminologicky zaužívaný pojem.

O

A

Text primerane upravený.

ÚV SR

K čl. I, bod 5 
Žiadame odstrániť rozpor odsekov 1 a 5 v § 40

O

A

Text primerane upravený.

ÚV SR

K čl. II bod 1 
V § 1a ods. 7 navrhujeme za slová „k autorizácii zmluvy a o“ doplniť slová „dôvodoch a“.

O

N

Bezpredmetné, uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚV SR

K čl. I, nad rámec novely  
Žiadame doplniť ustanovenie o povinnosti notára podať návrh na vklad do Katastra nehnuteľností, v prípade, že sa notárska zápisnica týka prevodu nehnuteľností.

O

N

Uvedená povinnosť je subsumovaná v navrhovanom § 5 písm. d).

ÚV SR

K čl. I, body 4,5 
Nad rámec novely navrhujeme v rámci ochrany účastníkov zmluvy, deklarovanej v predkladacej správe, upraviť zodpovednosť za škodu notára rovnakým spôsobom, akým ju upravuje Zákon č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov v § 3, ods. 2. V súčasnosti sa Kataster nehnuteľností nemôže zodpovednosti za škodu zbaviť, kým podľa navrhovanej právnej úpravy sa notár zbaví zodpovednosti „ak preukáže, že škode nemohol zabrániť“. Toto považujeme za zníženie právnej istoty účastníkov zmlúv o prevode nehnuteľností.

Z

A

Text primerane upravený.

ÚV SR

K čl. I, bod 3 
V § 36 navrhujeme vypustiť odsek 5. 
Odôvodnenie: 
Predmetné ustanovenie neprípustným spôsobom zasahuje do zmluvnej slobody strán, ktoré by boli na základe § 36 ods. 4 informované o výške poistného krytia notára ale i napriek tomu by sa z iných, ako ekonomických dôvodov rozhodli zveriť autorizáciu zmluvy konkrétnemu notárovi. Toto ustanovenie tiež neodôvodnene diskriminuje notárov, ktorí sú rovnako právne fundovaní a majú rôznu výšku poistného krytia.

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚV SR

K čl. II, bod 1 
V § 1a navrhujeme vypustiť odsek 6. 
Odôvodnenie: 
Predmetné ustanovenie neprípustným spôsobom zasahuje do zmluvnej slobody strán, ktoré by boli na základe § 1a ods. 5 informované o výške poistného krytia advokáta ale i napriek tomu by sa z iných, ako ekonomických dôvodov rozhodli zveriť autorizáciu zmluvy konkrétnemu advokátovi. Toto ustanovenie tiež neodôvodnene diskriminuje advokátov, ktorí sú rovnako právne fundovaní a majú rôznu výšku poistného krytia.

Z

A

Uvedená dikcia bola z návrhu vypustená.

ÚV SR

K čl. II bod 1, nad rámec novely 
V § 1b navrhujeme upraviť zodpovednosť za škodu advokáta rovnakým spôsobom, akým ju upravuje Zákon č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov v § 3, ods. 2. V súčasnosti sa Kataster nehnuteľností nemôže zodpovednosti za škodu zbaviť, kým podľa navrhovanej právnej úpravy sa advokát zbaví zodpovednosti „ak preukáže, že škode nemohol zabrániť“. Toto považujeme za zníženie právnej istoty účastníkov zmlúv o prevode nehnuteľností.

Z

A

Text primerane upravený.

NKSR

rezortné číslo: 24863/2008 - 110 
 
NOTÁRSKA KOMORA SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
Záhradnícka 66, 821 08 Bratislava 

V Bratislave dňa 5.12.2008 
Číslo : OD/05474/2008 

Ministerstvo spravodlivosti SR 
Bratislava 
_________________________ 

Zásadné pripomienky k návrhu zákona z .../2008, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov - rezortné číslo: 24863/2008 - 110. 

Všeobecne 

Notárska komora Slovenskej republiky (ďalej len „komora”) v plnom rozsahu podporuje zámer, ktorý sleduje tento legislatívny návrh Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. V posledných rokoch rastie význam správy evidencie nehnuteľností v ekonomicky silných štátoch. Podľa dostupných štatistík v rozvinutých krajinách tvorí hodnota nehnuteľností spolu s hypotékami 60 až 70 % národných aktív a investície do nich sa podieľajú na HDP 30 - 35 % ročne. Posledné udalosti vo svete dávajú v plnom rozsahu za pravdu tým, ktorí sa snažia o väčšiu bezpečnosť transakcií ohľadom nehnuteľností. V Európskej únii sú za evidenciu nehnuteľností zodpovedné vlády jednotlivých štátov, pričom systémy evidencie sa od seba odlišujú. Európska únia zatiaľ neurčila jednoznačnú požiadavku na podobu inštitucionálneho rámca evidencie nehnuteľností, na druhej strane však kladie nároky na bezpečnosť vlastníctva k nehnuteľnostiam, prehľadnosť transakcií, činnosť jednotlivých inštitúcií a rýchlosť registrácie právnych vzťahov. Aj keď pre štáty EU je hlavným cieľom bezpečnosť vlastníctva nehnuteľností, vzrastá potreba zefektívniť služby týkajúce sa trhu s nehnuteľnosťami. Predložený legislatívny návrh vo všetkých smeroch podporuje vyššie uvedené zámery. Svojimi zásadnými pripomienkami chceme prispieť skvalitneniu predkladaného materiálu. 

I. 

Pred navrhovaný bod 1 navrhujeme vložiť nové 3 body označené 01 až 03, ktoré majú priamy súvis s predloženým materiálom. 

Bod 01. Doterajšie znenie § 1 sa označí odsekom 1, za ods. 1 sa vkladá nový ods. 2, ktorý znie: 

(2) Notári svojím postavením a svojou činnosťou dbajú o usporiadanie a istotu v právnych vzťahoch a predchádzanie sporom. 

Dôvody: 

§ 1 sa dopĺňa o nový ods. 2, doterajšie znenie sa označí ako ods. 1. Toto ustanovenie vymedzuje predmet úpravy tohto zákona. V doterajšom znení chýbalo vymedzenie hlavných úloh, ktoré majú notári plniť. Štát plní úlohy na úseku výkonu spravodlivosti a v rámci tejto úlohy je notár nositeľom právnej prevencie. Túto úlohu notárov je potrebné zvýrazniť v tomto uvádzacom ustanovení zákona. 

Bod 02. Doterajšie znenie § 2 sa označí odsekom 1, za ods. 1 sa vkladá nový ods. 2, ktorý znie: 

ods. 2: Notársky úrad predstavuje súbor právomocí udelený na dobu neurčitú zo strany štátu notárovi ako fyzickej osobe na výkon notárskej činnosti a na ďalšiu činnosť podľa tohto zákona, trvalo spojených so sídlom, do ktorého bol notár vymenovaný. 

Dôvody: 

§ 2 sa dopĺňa o nový ods. 2, doterajšie znenie sa označí ako ods. 1. Zákon vo viacerých ustanoveniach používa pojem notársky úrad a doteraz ho v žiadnom svojom ustanovení nevymedzoval. Nové znenie ods. 2 bude mať zásadný význam, nakoľko bude obsahovať zákonné zmocnenie, na základe ktorého notári už priamo bez ďalšieho poverenia vykonávajú štátne právomoci. Notársky úrad nemá vlastnú právnu subjektivitu, ide o právnu konštrukciu vytvorenú zákonom, ktorá súvisí s oprávnením štátu zriaďovať notárske úrady. Štát prostredníctvom ministra spravodlivosti zriadi taký počet notárskych úradov, aký je potrebný na riadny výkon jeho funkcií na úseku preventívnej spravodlivosti. 

Bod 03. § 3 ods. 3 znie: 

ods. 3: Ak tento zákon alebo osobitný zákon neustanovuje inak, notár môže ako svoju osobitnú činnosť vykonávať funkciu rozhodcu1a) a funkciu mediátora1b). 

1a) zákon č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov 
1b) zákon č. 420/2004 Z. z. o mediácii a doplnení niektorých zákonov 

Dôvody: 

Dochádza k presnému vyšpecifikovaniu notárskej činnosti, a to na samotnú notársku činnosť upravenú v § 3 ods. 1 písm. a) až d), tzv. notársku činnosť v užšom slova zmysle, ďalšiu činnosť upravenú v § 3 ods. 2, tzv. notársku činnosť v širšom slova zmysle, ktoré činnosti môže vykonávať len notár a ktoré sú výkonom verejnej moci a listiny vyhotovené v rámci tejto činnosti sú verejnými listinami. Podľa ods. 3 tohto zákona môže notár vykonávať ako svoju osobitnú činnosť, ak osobitný zákon neustanovuje inak, funkciu rozhodcu a funkciu mediátora. V prípade tejto činnosti už nejde o výkon verejnej moci a okrem notára túto činnosť môžu vykonávať aj iné osoby za podmienok ustanovených v osobitných zákonoch, v danom prípade v zákone č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní a v zákone č. 420/2004 Z. z. o mediácii. Notár vzhľadom na svoje postavenie a kvalifikáciu je predurčený k tomu, aby kvalitne vykonával aj túto osobitnú činnosť, pričom mandát na výkon týchto činností mu vyplýva priamo zo zákona. Nakoľko v prípade osobitnej činnosti nejde o výkon verejnej moci, notár pri výkone funkcie rozhodcu a funkcie mediátora nemá postavenie verejného činiteľa. 

Bod 1. V § 5 písm. d navrhujeme vypustiť časť textu: „...s výnimkou vzdania sa odvolania”. 

Dôvody: 

Ak účastník na základe vlastnej vôle udelí notárovi plnomocenstvo aj na vzdanie sa odvolania, niet žiadneho dôvodu, aby to zákon vylučoval. Ani dôvodová správa neuvádza z akého dôvodu sa k takémuto riešeniu predkladateľ priklonil. 

Bod 3. V § 36 v odseku 3 a 4 navrhujeme zmeniť text „notárska zápisnica o zmluve o prevode nehnuteľnosti” textom „notárska zápisnica o právnom úkone ohľadom nehnuteľnosti, ak má mať účinky vecného práva”, ďalej navrhujeme v § 36 vypustiť ods. 5 a ods. 6. 

Dôvody: 

Sme toho dôvodu, že je vhodnejšie nezužovať notárske zápisnice o právnom úkone v týchto prípadoch iba na zmluvy o prevode nehnuteľnosti, ale na všetky zmluvy týkajúce sa práv k nehnuteľnostiam ak majú mať účinky vecného práva. Týmto sa zosúladí toto znenie so znením ustanovenia § 1 ods. 1 zákona č. 162/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov. V praxi často dochádza ku kombinácii týchto zmluvných typov (napr. darovacia zmluva so zmluvou o vecnom bremene, kúpna zmluva so záložnou zmluvou a pod.), v praxi by správy katastra v prípade ponechania pôvodného znenia mali veľké problémy pri rozlišovaní týchto zmluvných typov a rozlišovania rozličného režimu pri vklade týchto zmlúv do katastra nehnuteľností. Nemalý význam bude mať aj značné odbremenenie štátnej správy na úseku správy katastra, ktoré sa budú môcť viac venovať tej činnosti, ktorá je im vlastná, a to dôkladnému evidovaniu vlastníckych a iných vecných práv k nehnuteľnostiam. 
V prípade schválenia navrhovaného znenia § 36 ods. 5 by došlo k paralyzovaniu výkonu v notárskej činnosti vo všeobecnosti, nakoľko notár nezriedka vykonáva notárske úkony ktorých hodnota sa pohybuje vo výškach rádovo niekoľko sto miliónov Sk, resp. aj v miliardách Sk. Ide o činnosti napr. pri legalizácii, vidimácii, spisovaní exekučných titulov vo forme notárskej zápisnice, notárskych úschovách, vo veciach registrácie záložných práv a pod.. Nie je mysliteľné aby sa notár poisťoval na tak vysoké sumy, bolo by to neekonomické, máme dôvodné pochybnosti či by poisťovne boli vôbec ochotné pristúpiť k takýmto garanciám. Čo sa týka zmlúv o prevode nehnuteľností spísaných vo forme notárskej zápisnice notár v súlade s ods. 4 oznámi účastníkom výšku svojho poistného krytia a bude na zodpovednosti notára, účastníkov a ich slobodného rozhodnutia, či aj v prípade ak hodnota úkonu zjavne prevýši poistné krytie notára podstúpia riziko vykonania úkonu. Pozornosť občana sa má smerovať na kvalitu výkonu notárskej činnosti a nie na výšku poistenia notára. Priama úmera typu vyššie poistený notár = lepší notár, neplatí. Zákonný príkaz daný notárovi aby odmietol vykonať notársky úkon len z toho dôvodu, že výška jeho poistenia je nízka, je hrubým a neodôvodneným zásahom práva občana slobodne si vybrať notára. Výška poistného krytia notára nemôže byť bariérou vo vzťahu k účastníkom k prístupu k notárskym službám. 
Z navrhovaného znenia ods. 6 ako aj z dôvodovej správy k tomuto odseku nie je zrejmé čo navrhovateľ týmto odsekom sleduje, nie je zrejmé akým zbytočným a neprimeraným situáciám má znenie tohto odseku predísť. Navrhované znenie v praxi by bolo vo väčšine prípadoch nevykonateľné, nakoľko v prípravnom štádiu notár všetkých účastníkov ešte nepozná. Obvykle sa dostaví len jedna osoba, ktorá ani nemusí byť účastník, požiada o vykonanie notárskeho úkonu. Až následne na termín dohodnutý s notárom sa dostavia všetci účastníci na samotné spísanie úkonu, kedy sa presne zistí samotný predmet vykonania úkonu ako i jeho účastníci. Z predloženého návrhu nie je zrejmé ani to, akou formou a v akom čase by sa malo toto „upozornenie” vykonať (ústne, písomne, telefonicky, vyhláškou alebo inak). Rovnako notár nepozná totožnosť účastníkov úkonu ak sú síce všetci u neho prítomní, ale pred spísaním úkonu od jeho vykonania upustia, v takom prípade sa ani nemusí vec dostať do štádia zisťovania totožnosti účastníka. Toto ustanovenie nemá absolútne žiadny právny ani praktický význam a je len zbytočnou byrokratickou formalitou za ktorú by žiadateľ navyše musel ešte aj zaplatiť (napr. poštovné v prípade písomného upozornenia), bez toho aby za to od notára dostal nejakú adekvátnu protihodnotu. 
Dôležitý význam má vo všeobecnosti nami navrhované doplnenie § 1, ktoré zvýrazňuje a právne ukotvuje právno-preventívny prvok vo výkone notárskej činnosti, zdôrazňuje že právna prevencia je samotným zmyslom výkonu notárskej činnosti. 

Bod 5. V § 40 navrhujeme nasledovné znenie nového odseku 5. 
ods. 5: Do výšky poistenia poistného krytia z poistenia notára sa na zodpovednosť notára za škodu nevzťahuje osobitný zákon3a) , to neplatí, ak ide o postup notára ako súdneho komisára podľa osobitného predpisu2e) . 

Dôvody: 

Osobitný zákon č. 514/2003 Z.z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci považuje činnosť notára podľa § 3 ods. 1 a 2 za výkon verejnej moci a notára za orgán verejnej moci. Návrh v tomto nič nemení, iba upresňuje že do výšky poistného krytia notára z jeho poistenia sa na zodpovednosť notára za škodu, sa tento zákon nebude vzťahovať. V prípade vzniku škody bude uspokojenie vykonané z poistného krytia notára. V praxi to bude znamenať, že viac ako 95 % prípadov vzniku škody bude pokrytých z poistného krytia notára, iba malé percento prípadov pri veľmi vysokom základe bude krytých postupom podľa tohto osobitného predpisu. 

Bod 6. V § 48 ods. 2 navrhujeme nasledovné znenie prvej vety tohto odseku: 
ods. 2: Ak notár vyhotovuje notársku zápisnicu o právnom úkone a napriek postupu podľa odseku 1 nemá istotu o preukázanej totožnosti účastníkov tohto úkonu, vykoná ďalšie zisťovanie, najmä požiada o predloženie ďalších preukazov totožnosti, svedkov totožnosti, vyzve účastníkov aby doložili listiny z evidencie dokladov totožnosti4a) , prípadne vykoná zisťovanie na základe iných listinných dôkazov. Ak sa ani napriek..... 

Dôvody: 

Pri zisťovaní totožnosti účastníka notár musí vyhodnotiť či je totožnosť osoby preukázaná. Predloženie preukazu totožnosti samo osebe neznamená, že totožnosť osoby možno považovať za preukázanú. Pod „preukázanou totožnosťou” treba rozumieť skutočnosť, že notár je presvedčený o identite osoby podľa fotografie, príp. iných údajov v preukaze totožnosti, t.j., že osoba uvedená v úradnom preukaze je totožná s osobou, ktorá ho predkladá. Pokiaľ nemá istotu o preukázanej totožnosti účastníka po vykonaní tohto postupu, nastupuje jeho povinnosť, zisťovať totožnosť účastníka spôsobmi, ktoré sú fakultatívne uvedené v prvej vete tohto odseku. 
Zisťovanie - ale v podstate pátranie - po totožnosti účastníka v teréne nie je celkom zlučiteľné s činnosťou notára latinského typu, nakoľko notár nie je detektív. Aj keď ide skôr o fakultatívnu možnosť než povinnosť, notár k nej nemá vytvorené žiadne zákonné možnosti (ako sa domôcť vstupu do bytov, podnikateľských objektov a pod.). Okrem toho treba zvážiť, že viac ako 70 % notárov sú ženy a takáto činnosť v teréne by pre ne predstavovala značné bezpečnostné riziko, napr. zo strany bytovej mafie. V otázke zisťovania totožnosti účastníkov navrhovateľ nedocenil možnosti využitia ďalších úradných preukazov, svedkov totožnosti, ďalej možnosti vyžadovať iné podporné doklady, ďalšie doklady totožnosti, resp. ich kombináciu, doklad SIPO za posledné tri mesiace, faktúry za dodávku energií a iné listinné dôkazy. 

Bod 6a. V § 47 sa za písm. e) vkladá nové písm. f), ktoré znie: 

„f) ak je účastníkom právnická osoba, údaj o tom, ako bola preukázaná jej existencia a oprávnenie v jej mene konať,“ 
Doterajšie písm. f) sa označí ako písm. g), doterajšie písm. g) až i) sa označia ako písm. h) až j). 

Podľa nového označenia v písm. ch) sa za slovom „tlmočníkov” za čiarku vkladá text „ak podpisuje notársku zápisnicu za účastníka právnickú osobu fyzická osoba oprávnená v jej mene konať, pripojí iba svoj podpis.” 

Dôvody: 

Navrhujeme zapracovať úpravu tohoto ustanovenia, nakoľko súvisí s predkladaným materiálom. Doterajšia úprava dostatočne nezohľadňovala tú skutočnosť, ak bola účastníkom spísania notárskej zápisnice právnická osoba. Navrhovaná úprava jednoznačne ukladá notárovi uviesť jednoznačne, ako bola preukázaná existencia účastníka - právnickej osoby, ako aj oprávnenie v jej mene konať. Táto skutočnosť bude musieť byť notárovi preukázaná výpisom z jednotlivých registrov, najčastejšie z obchodného registra, ktoré údaje bude musieť notár uviesť v notárskej zápisnici. V doterajšej praxi vznikali pochybnosti, akým spôsobom sa majú fyzické osoby oprávnené konať v mene právnickej osoby za túto podpisovať. Navrhovaná úprava vzhľadom na povinnosť presnej, starostlivej a jednoznačnej identifikácie právnickej osoby v záhlaví notárskej zápisnice ukladá povinnosť pripojiť iba podpis fyzickej osoby konajúcej za účastníka - právnickú osobu, bez povinnosti pripájať iné identifikačné údaje tohto účastníka vedľa podpisu. 

Bod 9. V § 92 ods. 1 navrhujeme text „do jedného roka” nahradiť textom „do šiestich mesiacov”, text „najneskôr do troch rokov” nahradiť textom „najneskôr do dvoch rokov”. 

Dôvody: 

Navrhované lehoty sú neprimerane dlhé, v takom istom rozsahu ako v prípade trestných činov - prečinov (§ 87 ods. 1 písm. e/ Trestného zákona). V demokratickom právnom poriadku musí byť nastolená určitá miera proporcionality pri posudzovaní a úprave protispoločenského konania. Medzi prečinom a disciplinárnym priestupkom notára je značný rozdiel čo do intenzity protispoločenského konania, z toho dôvodu aj pri úprave lehôt premlčania musí byť rozdielna úprava. Pokiaľ sa tieto lehoty majú predĺžiť, navrhujeme aby boli primerané tomu ako je to u advokátov (§ 58 ods. 2 zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii v znení neskorších predpisov). 

II. 

Bod 1. V § 1a ods. 1 navrhujeme vypustiť text „alebo posúdenie”. 

Dôvody: 

V celom texte zákona a ani v dôvodovej správe nie je vymedzené čo sa rozumie pod posúdením zmluvy, nie je zrejmé v akom prípade advokát pristúpi k posúdeniu zmluvy a ani v čom spočíva jeho činnosť pri posudzovaní zmluvy. V prípade ak advokát poskytne právnu službu spísania zmluvy o prevode nehnuteľností, vykoná autorizáciu so všetkými zákonnými dôsledkami. Autorizovať môže advokát iba zmluvu, ktorú sám spísal, príp. súčinnosti s advokátom druhej strany. Predkladaná právna norma vylúčila tzv. monopol notárov a advokátov ohľadom vyhotovovania zmlúv o prevode nehnuteľností, v rámci ktorej právnej úpravy sa uvažovalo o možnom posudzovaní zmlúv. Z hľadiska navrhovanej úpravy takáto činnosť nemá žiadne opodstatnenie. 

III. 

Bod 3. V § 32 ods. 2 za slovom advokátom navrhujeme vypustiť text „a na základe rozhodnutia o povolení vkladu dochádza iba k zmene údaju o vlastníkovi na tom istom liste vlastníctva”. 
Ďalej navrhujeme v § 32 ods. 2 nahradiť text: „najneskôr do 3 dní” textom: „najneskôr do 1 dňa”. 

Dôvody: 

Navrhované znenie predpokladá, že všetky záväzkovoprávne vzťahy týkajúce sa nehnuteľností s vecnoprávnymi účinkami spísané vo forme notárskej zápisnice, resp. autorizované advokátom, sa budú spravovať režimom podľa § 31 ods. 2 a § 32 ods. 2. V mnohých prípadoch ani nedôjde k zmene údaju o vlastníkovi (napr. zmluva o vecnom bremene, zmluva o predkupnom práve, záložná zmluva, kombinácia zmlúv a pod.). Z toho dôvodu je vhodné aby toto ustanovenie bolo v znení, ktoré vypúšťa text, ktorý by v praxi mohol viesť k rôznym výkladovým i praktickým nejasnostiam. 
Podľa údajov zverejnených SÚGKaK bol za posledných 5 rokov, od roku 2003 do roku 2007, priemerný nápad došlých návrhov na vklad za 1 rok priemerne 263738 vecí, teda mesačne 21978 vecí, každý pracovný deň napadlo na správy katastra v Slovenskej republike v priemere 1099 vecí návrhov na vklad do katastra. V Slovenskej republike je 78 správ katastra, na ktorých pracuje cca 250 pracovníkov, ktorí sú oprávnení rozhodovať o návrhoch na vklad do katastra. Priemerne napadne jednému pracovníkovi denne 4,40 vecí návrhov na vklad do katastra, čo je práca maximálna tak na 3 hodiny. V prípade notárskych zápisníc a zmlúv autorizovaných advokátom bude potrebné skúmať iba súlad s operátom katastra, túto úlohu zvládne každý stredoškolský kvalifikovaný pracovník. V prípade prijatia tohoto návrhu možno očakávať že postupne väčšina právnych úkonov ohľadom nehnuteľností ktoré majú vecné účinky budú spisované vo forme notárskej zápisnice alebo autorizované advokátom, dôjde k značnému odbremeneniu pracovníkov oprávnených rozhodovať o návrhoch na vklad do katastra a preto sa nami navrhovaná lehota javí primeraná. 

Bod 4. Navrhujeme vypustiť navrhované znenie odseku 4, navrhujeme vzhľadom na nové znenie § 30 ods. 4 písm. a/, nasledovné znenie § 42 ods. 3. 
Ods. 3: Povinnosť osvedčenia pravosti podpisov na zmluvách podľa § 30 ods. 4 písm. a/ sa nevyžaduje, ak je účastníkom zmluvy štátny orgán, Fond národného majetku Slovenskej republiky, Slovenský pozemkový fond, obec alebo vyšší územný celok a ak bola zmluva autorizovaná advokátom. 

Dôvody: 

Nami navrhované znenie sa javí ako určitejšie, nespôsobí rôzne výkladové problémy. Podľa navrhovaného znenia by nastal v praxi výkladový problém ohľadom znenia § 30 ods. 4 písm. a/ a § 42 ods. 3, nebolo by zrejmé či sa vždy vyžaduje osvedčenie pravosti podpisov na zmluvách alebo nie. Z hľadiska právneho postavenia advokáta je vylúčené aby mu zákonodarca zveril výkon verejnej moci, je vylúčené aby mohol vykonávať osvedčovanie právne významných skutočností, nemôže teda osvedčovať ani pravosť podpisu na listinách. Zákonodarca však môže upraviť, že v prípade autorizácie zmluvy o prevode nehnuteľností advokátom sa upustí od osvedčenia pravosti podpisu účastníkov postupom podľa osobitného predpisu, nakoľko samotná právna úprava autorizácie a rigidne upravený postup advokáta pri tomto úkone dáva dostatočnú záruku na to, že advokát dôkladne zistil totožnosť účastníkov zmluvy a v plnom rozsahu preberá zodpovednosť za starostlivé a dôkladné zistenie ich totožnosti. 
Povinnosť osvedčenia pravosti podpisov účastníkov zmluvy ktorá je spísaná vo forme notárskej zápisnice sa do návrhu dostala pravdepodobne omylom, nakoľko notárska zápisnica je verejnou listinou (§ 3 ods. 4 Not. por.), zákon predpokladá pravdivosť toho čo sa v nej osvedčuje alebo potvrdzuje (§ 134 O. s. p.). 

Bod 4a. V § 35a za odsek 4 navrhujeme vložiť nový odsek 5 v nasledovnom znení: 

Ods. 5: Ak je zmluva spísaná vo forme notárskej zápisnice, návrh na vklad, zmluvu a prílohy k návrhu na vklad podľa § 30 ods. 4 tohto zákona môže podať notár ako splnomocnený zástupca účastníkov v elektronickej podobe, návrh na vklad podpíše svojím zaručeným elektronickým podpisom. V tomto prípade sa nepoužijú ustanovenia § 30a ods. 1 veta tretia a § 42 ods. 4 veta prvá, tohto zákona. 

Dôvody: 
Tento bod navrhujeme vložiť v nadväznosti na novelu zákona č. 162/1995 Z.z., ktorá je toho času prejednávaná v parlamente. Sme si vedomí legislatívneho procesu s tým, že ide o nadväznosť na úpravu tejto právnej normy. 
Čo sa týka technickej vybavenosti, každý notár je zo zákona (§ 12 ods. 3 Not. por.) obligatórne technicky vybavený pre technickú komunikáciu, každý notár má k dispozícii technické vybavenie na podpisovanie zaručeným elektronickým podpisom, notárske zápisnice obligatórne zo zákona okrem listinnej podoby sa archivujú aj v elektronickej podobe v NCRls. 
Je potrebné umožniť čo najširším vrstvám obyvateľstva elektronickú komunikáciu, pričom je dostatočne známe, že v dohľadnej dobe iba úzka vrstva obyvateľov, prevažne iba majetnejších podnikateľov, bude mať k dispozícii zaručený elektronický podpis. Z toho dôvodu štát musí umožniť takúto komunikáciu aj ostatným obyvateľom, a to prostredníctvom svojej inštitúcie - notárstva. Notári sú teritoriálne rozmiestnení po celom území štátu, majú sídla vo všetkých sídlach okresov, ako aj v ďalších sídlach mestského typu. Sú technicky pripravení a po odbornej stránke v plnom rozsahu spôsobilí pre obyvateľstvo zabezpečiť elektronickú komunikáciu s orgánmi verejnej správy, teda aj s katastrálnymi úradmi. Základná úprava je v zákone č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy, v znení novely. 

JUDr. Miroslav Duriš 
prezident NK SR

Z

N

Dikcia bola zmenená vo viacerých ustanoveniach, niekde bolo NK vyhovené, niekde nie. 
Rozpor vznikol novonavrhnutým riešením najcitlivejšej otázky a to legalizácie podpisu. Platná právna úprava legalizácie je nevyhovujúca na tak závažné úkony, ako sú prevody nehnuteľností. Legalizáciu vykonávajú administratívne sily - či už na matrike alebo u notára - a jej cieľom je osvedčiť totožnosť spravidla len podľa predloženého dokladu totožnosti. Ak sa teda predložil platný doklad ale inou osobou, ako jeho držiteľom, spravidla administratívna sila nemá veľké šance odhaliť nečestnosť takto konajúcej osoby. Aj keby sa táto administratívna sila začala chovať zdržanlivo a odmietla urobiť úkon, nič nebráni podvodníkovi „vyskúšať“ inú administratívnu silu. Rovnako orgány činné v trestnom konaní nemajú takmer žiadnu šancu následne zistiť, či administratívna sila mohla dobre rozoznať nečestnosť konania, ak nie je známa osoba, ktorá takýto doklad predložila. Táto hrozba síce zostáva v prípade, ak sa účastníci rozhodnú uskutočniť prevod nehnuteľnosti inak, ako notárskou zápisnicou, ale už tu bude ponúknutá možnosť pre osoby využiť bezpečnejšiu cestu prevodu. Prax časom ukáže, do akej miery je udržateľné zachovanie inej formy právneho úkonu, ako notárskej zápisnice. Nejde totiž len o zneužívanie totožnosti. 
Akonáhle sa prevod má uskutočniť cestou notárskej zápisnice, bude už vecou nie zamestnanca notára, ale priamo notára, urobiť všetko pre to, aby nedošlo k pochybeniu pri legalizácii. Už len samotné vyťažovanie účastníka zmluvy notárom ako orgánom verejnej moci, bude dôležitou prekážkou pre nečestné úmysly. Príkladmo sa notárovi navrhuje postup v prípade pochybností. Aby nedošlo k neperfektnej legalizácii, notár musí vyčerpať všetky možnosti na zistenie totožnosti osoby a zrejme nebude vylúčené ani zisťovanie totožnosti osoby napr. v mieste jej bydliska, alebo na úrade v mieste bydliska. Cieľom zákona je perfektná legalizácia a garancie prípadnej náhrady škody. 
Ďalej notárovi nič nebráni preveriť si totožnosť napr. prekvapivou požiadavkou na preverenie si totožnosti v mieste pôsobenia osoby. V zahraničí možno vysledovať legalizáciu vykonanú notárom, podľa ktorej notár opisuje pôsobenie účastníka v jeho napr. profesionálnom zaradení. Notár nie je limitovaný ani počtom svedkov na preukázanie totožnosti a praktickou pomôckou môže byť aj vyjadrenie orgánov miestnej štátnej správy alebo samosprávy. Prípadne notár môže vykonať aj ďalšie zisťovania. Dôležité je, že ak sa aj napriek všetkým možnostiam, ktoré notár pri overovaní totožnosti má, nepodarí zistiť skutočnú totožnosť účastníkov a úkon neodmietne, je legitímnou požiadavkou spoločnosti na takého notára, aby znášal škody bez možnosti liberácie. Jedinou okolnosťou, ktorá by ho mohla liberovať, je preukázanie skutočnosti, že poškodený vedel o zneužívaní totožnosti. 
Povinnosťou notára je zistiť totožnosť nielen prevodcu, ale aj nadobúdateľa, teda všetkých účastníkov zmluvy. Zodpovedá to predstavám predkladateľa vybudovať u notára bezpečnejšie miesto na prevod nehnuteľnosti.

MDPT SR

doložke vplyvov  
7. V súvislosti so zavedením autorizácie zmlúv o prevode nehnuteľnosti odporúčame zvážiť znenie druhého bodu doložky vplyvov (Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb).

O

A

Text primerane upravený.

MDPT SR

Čl. III  
6. V úvodnej vete Čl. III odporúčame pred slová „č. 222/1996 Z. z.“ vložiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“.

O

A

Text primerane upravený.

MDPT SR

Čl. II  
5. K Čl. II – V prvom bode odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 3a vypustiť slová „ v znení neskorších predpisov.

O

A

Text primerane upravený.

MDPT SR

Čl. II  
4. K Čl. II – V úvodnej vete prvého bodu odporúčame slová „§ 1a až § 1c“ nahradiť slovami „§ 1a a 1b“.

O

A

Text primerane upravený.

MDPT SR

Čl. I 
3. K Čl. I – V šiestom bode odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 4a vypustiť slová „ v znení neskorších predpisov. Vetu „Doterajšie odseky 2 a až 4 sa označujú ako odseky 3 až 5.“ odporúčame nahradiť vetou „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 5.“

O

A

Text primerane upravený.

MDPT SR

Čl. I 
2. K Čl. I – V treťom bode odporúčame v § 36 ods. 1 poslednej vete za slovom „vydá“ vložiť slovo „notár“.

O

A

Text primerane upravený.

MDPT SR

Všeobecne 
1. Návrh zákona skomplikuje proces dokončenia výstavby diaľnic a rýchlostných komunikácií v rámci majetkovoprávneho usporiadania pozemkov a stavieb a usporiadania vlastníckych vzťahov k pozemkom.

O

N

Ide o neopodstatnené obavy. Práve naopak, ide o spravodlivé riešenie vkladového systému. Práve ušetrený čas úradníka na katastri (právnu stránku zmluvy bude posudzovať notár/advokát) mu vytvorí priestor na rýchlejšie vybavovanie aj iných vecí, teda aj návrhov štátnych inštitúcií.

MV SR

Všeobecne 
Vládny návrh zákona tlač 655 obsahoval novelu Občianskeho zákonníka, podľa ktorej by museli byť takmer všetky zmluvy o prevode nehnuteľností vo forme notárskej zápisnice alebo byť autorizované advokátmi. Vo väzbe na to vládny návrh zákona obsahoval aj novelu Notárskeho poriadku a novelu zákona o advokácii. Národná rada Slovenskej republiky však navrhované preferovanie v Občianskom zákonníku odmietla a vo väzbe na to neschválila ani navrhovanú novelu Notárskeho poriadku a zákona o advokácii, pričom vychádzala z návrhu ústavnoprávneho výboru (čl. 20 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky a nález Ústavného súdu Slovenskej republiky č. PL.ÚS 38/95). 
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že k tomuto návrhu noviel uplatňovalo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky zásadné pripomienky (povinnosti pre Policajný zbor, obce ďalšie orgány verejnej moci). 
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky sa však novým návrhom novely Notárskeho poriadku, zákon o advokácii a katastrálneho zákona vracia k pôvodnej myšlienke preferovania zmlúv o prevode nehnuteľností, ak budú vo forme notárskej zápisnice alebo autorizované advokátmi. Toto preferovanie sa má uskutočniť prostredníctvom novely katastrálneho zákona, a to vzdanie sa odvolania proti rozhodnutiu o povolení vkladu a promptné rozhodovanie o povolení vkladu (čl. III - § 31 ods. 7 a § 32 ods. 2 návrhu novely zákona). 
Podľa čl. 12 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky nemožno založiť stav nerovnosti, akákoľvek diskriminácia (pozitívna aj negatívna) je pri využívaní základných práv zakázaná. Je nesporné, že ius disponere je jedným z atribútov vlastníckeho práva, ktorého ochrana je garantovaná Ústavou Slovenskej republiky. 
Prevod nehnuteľností má vyústenie v správnom konaní – rozhodnutie o povolení vkladu je správnym konaním. Účastníci správneho konania majú v konaní rovnaké procesné práva a povinnosti. Tomuto zodpovedajú aj základné pravidlá konania, ktoré musí každý správny orgán striktne rešpektovať. Zákon o správnom konaní a katastrálny zákon predstavujú vzťah lex generalis a lex specialis. Katastrálny zákon obsahuje odchýlky týkajúce sa priebehu konania, rozhodovania a opravných prostriedkov, čo v žiadnom prípade neznamená, že základné pravidlá konania ustanovené v § 3 a 4 zákona o správnom konaní neplatia. 

Podľa súčasného právneho stavu proti rozhodnutiu o povolení vkladu nemožno podať opravný prostriedok (odvolanie je možné podať len v prípade rozhodnutia o zamietnutí vkladu). Tento právny stav nie je vhodný, a preto vítame návrh Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, podľa ktorého sa rozhodnutie o povolení vkladu doručuje všetkým účastníkom konania do vlastných rúk a tiež možnosť podávania opravných prostriedkov. Upozorňujeme však, že rozhodnutie o povolení vkladu je aktom správneho konania a je diskutabilné, prečo má o odvolaní rozhodovať súd, a ak to má byť súd, je otázne, či pôjde o preskúmavanie neprávoplatných rozhodnutí v správnom súdnictve. Dôrazne treba upozorniť, že v tomto prípade nepôjde o konanie o určení vlastníckeho práva ani o reivindikačnú žalobu. 
Vzhľadom na uvedené nesúhlasíme s týmto návrhom noviel zákonov a žiadame vypustiť čl. I a čl. II z návrhu a v čl. III vypustiť bod 2 § 31 ods. 7 a bod 3. Z uvedených dôvodov by návrh novely katastrálneho zákona mal predkladať Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. V navrhovanej novele katastrálneho zákona by sa mal tiež riešiť vzťah k zákonu o správnom konaní a minimalizovať odchýlky od správneho poriadku, tiež dávame do pozornosti zákon č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Treba zdôrazniť, že zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov je pre správne orgány tým, čo je Občiansky súdny poriadok pre súdy. 
Upozorňujeme tiež, že tvrdenie predkladateľa, že návrh nebude mať negatívny dopad na obyvateľov, hospodárenie podnikateľov a iných právnických osôb nie je ničím podložený. Naopak, ak majú byť zvýšené príjmy štátneho rozpočtu z dane z príjmov a dane z pridanej hodnoty notárov a advokátov je logické nastoliť otázku sociálneho vplyvu navrhovanej úpravy, na základe ktorej budú fyzické a právnické osoby uhrádzať odmeny notárom a advokátom a zároveň platiť príslušné správne poplatky. Nemožno teda súhlasiť s tvrdením uvedeným v doložke.

O

ČA

Nejde o diskrisimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.). Vzdanie sa odvolania proti rozhodnutiu o povolení vkladu bolo z návrhu vypustené. Doložka vplyvov bola zmenená - neutrálny vplyv.

MF SR

Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh predpokladá zvýšenie príjmovej časti štátneho rozpočtu a že nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy.

O

A

Predkladateľ upravil znenie doložky vplyvov tak, že navrhovaná právna úprava bude mať neutrálny vplyv.

MF SR

Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR a s ich prílohami (napr. čl. I úvodná veta, bod 1 - novelizované znenie uviesť v druhom riadku a zosúladiť s predvetím, bod 3 - poznámka pod čiarou k odkazu 2e, bod 6 - poslednú vetu upraviť takto: „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 5“, bod 8, čl. III bod 1 a 4 - uviesť odkaz a poznámku pod čiarou, bod 9 (§ 92 ods. 2) - doplniť subjekt, ktorému disciplinárna komisia odošle rozhodnutie, bod 10, čl. II bod 4, čl. III bod 5 - slová „sa použijú“ nahradiť iným vhodným výrazom, čl. II bod 1- úvodná veta, bod 5 - uvádzanie odkazov) a upraviť štylisticky (napr. čl. I bod 9 (§ 92 ods. 1, čl. III bod. 3).

O

A

Text primerane upravený.

MF SR

Všeobecne 
Nesúhlasím s kvantifikáciou vplyvov na štátny rozpočet uvedenou v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie a považujem ju za podstatne nadhodnotenú z týchto dôvodov: 
a) zvýšenie množstva úkonov advokátov a notárov síce môže zvýšiť ich odvod dane z pridanej hodnoty (DPH) a dane z príjmov fyzických osôb (DPFO), ale zároveň sa proporcionálne zníži odvod DPH, daň z príjmov právnických osôb u právnických osôb resp. DPFO u podnikateľov, ktorí tieto úkony vykonávali pred zmenou zákona (napr. realitné kancelárie), 

b) náklady súvisiace s povinným poistením notára resp. advokáta sa v konečnom dôsledku premietnu do výšky odplaty za prevod, teda do vyšších poplatkov spojených s prevodom nehnuteľnosti; u fyzických osôb (domácností) zaplatenie vyšších poplatkov za sprostredkovanie prevodu nehnuteľností prostredníctvom advokátov a notárov spôsobí zníženie ich disponibilného príjmu, ktorý zníži objem spotreby a tým aj DPH a spotrebné dane; v prípade právnických osôb a fyzických osôb (podnikateľov) vyššie poplatky oproti súčasným znižujú základ dane, čím zaplatia nižšiu daň z príjmov. 

Navrhovaná právna úprava bude mať teda neutrálny vplyv na daňové príjmy verejnej správy.

Z

A

Predkladateľ upravil znenie doložky vplyvov tak, že navrhovaná právna úprava bude mať neutrálny vplyv.

MF SR

Všeobecne 
Znenie návrhu žiadam prehodnotiť v kontexte s Ústavou SR z pohľadu diskriminácie a nerovného postavenia subjektov, ktorí vyhotovujú zmluvy o prevode nehnuteľností, pretože orgány katastra sú povinné preskúmavať platnosť týchto zmlúv predložených inými subjektami (napr. štátne orgány, obce, vyššie územné celky, realitné kancelárie a pod.) na rozdiel od zmlúv predkladaných notárom alebo advokátom, ktorých platnosť skúmať nemusia. Diskriminácia spočíva aj v tom, že vzdanie sa práva odvolania je možné iba vo forme notárskej zápisnice alebo pred advokátom, ktorý autorizuje zmluvu.

Z

N

Na rozporovom konaní bolo predkladateľom vysvetlené, že nejde o diskrimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.).

MF SR

K čl. III (novela zákona č. 162/1995 Z.z.) 
Znenie čl. III žiadam vypustiť, pretože: 

a) obsahuje diskriminačné ustanovenia týkajúce sa posudzovania platnosti zmluvy predloženej notárom, resp. advokátom a inými subjektami (§ 31 ods. 2), ako aj možnosti vzdania sa práva odvolania, ktoré je možné len formou notárskej zápisnice alebo pred advokátom, ktorý autorizuje zmluvu, 

b) vypúšťa ustanovenia súladné s účelom katastrálneho konania (§ 31 ods. 2), 

c) porušuje rovnosť práv účastníkov katastrálneho konania tým, že zmluvy vypracované inými subjektami ako notármi a advokátmi sa majú posudzovať v obvyklých lehotách podľa platného znenia katastrálneho zákona (§ 32 ods. 2).

Z

N

Na rozporovom konaní bolo predkladateľom vysvetlené, že nejde o diskrimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.). Možnosť vzdania sa práva na odvolanie, ktoré je možné len formou notárskej zápisnice alebo pred advokátom, ktorý autorizuje zmluvu je už z dikcie vypustené. 
Požadovať bezodkladné rozhodovanie od úradníka katastra v prípade, ak po notárovi/advokátovi posudzuje zmluvu už len z hľadiska, či nie je v rozpore s katastrálnym operátom, je odôvodnené. Pojem bezodkladnosť je pritom potrebné vykladať s ohľadom na náročnosť každej veci jednotlivo.

MŠ SR

K čl. I, bodu 1 – § 5 písm. d) 
Predmetné ustanovenie je potrebné upraviť z jazykového hľadiska.

O

A

Text primerane upravený.

MŠ SR

K čl. III, bodu 3 – § 32 ods. 2 
Toto ustanovenie je potrebné opraviť z jazykového hľadiska.

O

N

Text primerane upravený.

MŠ SR

K čl. III, bodu 2 – § 31 ods. 2 
Návrh odseku 2 je potrebné vypustiť, pretože ide o diskrimináciu podľa čl. 12 ods. 1 a 2 Ústavy Slovenskej republiky a podľa „Dohovor o diskriminácii (zamestnaní a povolaní), 1958“ (oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 465/1990 Zb.).

Z

N

Nejde o diskrisimináciu a nerovné postavenie subjektov, pretože sa nejedná o dve totožné veci. V prípade zmlúv o prevodoch nehnuteľnosti, ktoré budú katastrálnemu úradu predložené notárom/advokátom, nebude už požadované od úradníka, aby posudzoval právnu stránku zmluvy. Za toto bude ručiť notár/advokát, ktorý zmluvu o prevode vyhotoví, pričom pôjde o právnika profesionála, poisteného a vedeného v komorovom systéme. Posudzovanie právnej správnosti zmluvy je najnáročnejšie na čas. Čas, ktorý sa takto ušetrí, bude môcť úradník katastra venovať už len posúdeniu súladnosti údajov s katastrálnym operátom. V prípade, ak si zmluvu vyhotoví občan sám, trvá MS SR na tom, aby bola platnosť takejto zmluvy zo strany katastra vyhodnocovaná aj čo do právnej stránky (súladnosť so zákonom, či ho neobchádza, či nejde o rozpor s dobrými mravmi, etc.).

MŠ SR

K čl. III, bodu 2 – § 31 ods. 7 
Návrh tohto ustanovenia je v rozpore s čl. 19 ods. 2 a 3, čl. 20 ods. 1 a 4, čl. 24 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky a s § 40 ods. 4 Občianskeho zákonníka. V právnom štáte je neprípustné, aby bola ukladaná povinnosť podať vzdanie sa odvolania výlučne elektronicky podpísané zaručeným elektronickým podpisom. Ak má byť právny úkon urobený v písomnej forme je to potrebné uviesť v predmetnom návrhu; nie je však možné, aby bola ustanovená povinnosť ho uskutočniť elektronickými prostriedkami. Vzdanie sa odvolania môže vyhotoviť každý, inak by išlo o diskrimináciu podľa čl. 12 ods. 1 a 2 Ústavy Slovenskej republiky a podľa „Dohovor o diskriminácii (zamestnaní a povolaní), 1958“ (oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 465/1990 Zb.).

Z

A

Text vypustený.

MŠ SR

K čl. II, bodu 1 – § 1a ods. 6 
Slová „predmetu autorizácie zmluvy“ je potrebné nahradiť slovami „jej predmetu“ a tým odstrániť rozpor s Občianskym zákonníkom (napríklad s jeho § 588) a s čl. 4 Legislatívnych pravidiel vlády Sloveskej republiky.

Z

A

Text vypustený.

MŠ SR

K čl. II, bodu 1 – § 1a ods. 3 
Slová „tohto zákona“ je potrebné vypustiť a tým odstrániť rozpor s bodom 14 Legislatívnotechnických pokynov Legislatívnych pravidiel vlády Sloveskej republiky.

Z

A

Text primerane upravený.

MŠ SR

K čl. II, bodu 1 – § 1a ods. 2 písm. b) 
Slovo „počet“ je potrebné nahradiť slovami „údaj o počte“. Obdobne je potrebné opraviť písmená c) a d). Respektíve je potrebné celý odsek 2 opraviť z jazykového hľadiska.

Z

A

Text primerane upravený.

MŠ SR

K čl. II, bodu 1 – § 1a ods. 1 
Zavedenie legislatívnej skratky „(ďalej len „autorizácia zmluvy“)“ je potrebné vypustiť, pretože pojem autorizácie zmluvy je v predmetnom ustanovení definovaný.

Z

A

Text primerane upravený.