Nové znenie

Návrh

zákona 
 z  ………… 2002

o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

Prvá časť
Všeobecné ustanovenia
 
§ 1
Predmet zákona

 Tento zákon upravuje
a)	povinné zdravotné poistenie, 
b)	organizáciu povinného zdravotného poistenia,
c)	financovanie povinného zdravotného poistenia,
d)	organizáciu a financovanie doplnkového zdravotného poistenia na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia,
e)	zriadenie Kancelárie zdravotných poisťovní (ďalej len „kancelária“) (§ 95),
f)	dozor štátu nad vykonávaním povinného zdravotného poistenia,
g)	zdravotné pripoistenie.
 
§ 2	
Základné pojmy

(1)	Povinné zdravotné poistenie je základné zdravotné poistenie a doplnkové zdravotné poistenie s výnimkou doplnkového zdravotného poistenia podľa § 75 ods. 5 a 6. 

(2)	Základné zdravotné poistenie je poistenie, na základe ktorého sa platí poistné na základné zdravotné poistenie spôsobom, ktorý ustanoví tento zákon a poskytuje zdravotná starostlivosť, ktorú uhrádza v plnom rozsahu podľa osobitného predpisu) príslušná zdravotná poisťovňa.

(3)	Doplnkové zdravotné poistenie je poistenie, na základe ktorého sa platí poistné na doplnkové zdravotné poistenie spôsobom, ktorý ustanoví tento zákon, a poskytuje zdravotná starostlivosť, na úhrade ktorej sa podľa § 78 alebo podľa osobitného predpisu1) podieľa príslušná zdravotná poisťovňa a osoba, ktorej povinné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, alebo zamestnávateľ. 

(4)	Zamestnávateľom na účely tohto zákona je fyzická osoba, právnická osoba alebo správca konkurznej podstaty so sídlom v Slovenskej republike a zahraničná fyzická osoba alebo zahraničná právnická osoba,) ktorá vypláca príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca.

(5)	Sídlo zamestnávateľa na účely tohto zákona
a)	u právnickej osoby, vrátane zahraničnej právnickej osoby, jej sídlo alebo sídlo jej organizačnej zložky, ktorá je zapísaná v obchodnom registri, 
b)	u fyzickej osoby, vrátane zahraničnej fyzickej osoby, miesto jej podnikania.

(6)	Vlastný príjem na účely tohto zákona je 
a)	príjem zo zárobkovej činnosti) s výnimkou príjmu, ktorý sa zdaňuje osobitnou sadzbou dane podľa osobitného predpisu,) 
b)	iný príjem), 
c)	dôchodok podľa osobitných predpisov), dôchodok na základe záväzku z medzinárodnej zmluvy,) dôchodok z členského štátu Európskej únie (ďalej len „členský štát“) alebo dôchodok z inej cudziny obdobný dôchodkom podľa osobitných predpisov (ďalej len „dôchodok“).

(7)	Člen rodiny je 
a)	osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá nemá vlastný príjem, žije v domácnosti) s osobou, ktorej povinné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, a je jej manžel (manželka) alebo nezaopatrené dieťa podľa osobitného predpisu) (ďalej len „nezaopatrené dieťa“),
b)	osoba s trvalým pobytom v členskom štáte, ktorá tam nie je zdravotne poistená, nemá vlastný príjem, žije v domácnosti s osobou, ktorej povinné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, a je jej manžel (manželka) alebo nezaopatrené dieťa.

(8)	Poistné na povinné zdravotné poistenie je poistné na základné zdravotné poistenie a poistné na doplnkové zdravotné poistenie.

(9)	Minimálna mzda na účely tohto zákona je suma uvedená v osobitnom predpise,) ktorá platí k prvému dňu kalendárneho mesiaca, za ktorý sa platí poistné na povinné zdravotné poistenie.

(10)	Príslušná zdravotná poisťovňa je zdravotná poisťovňa, ktorú si osoba vybrala na vykonávanie povinného zdravotného poistenia alebo zdravotná poisťovňa, ktorá je povinná vykonávať povinné zdravotné poistenie poistenca podľa § 43 ods. 1.

(11)	Príslušná inštitúcia je inštitúcia, ktorá vykonáva povinné zdravotné poistenie osoby v cudzine.

(12)	Osobný účet poistenca je evidencia príjmov poistného na povinné zdravotné poistenie, nákladov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe povinného zdravotného poistenia a pohľadávok príslušnej zdravotnej poisťovne voči osobe, ktorej povinné zdravotné poistenie vykonáva.

(13)	Rezortné integračné nástroje sú číselníky, klasifikácie, zoznamy a kódy zdravotných poisťovní, kancelárie, zdravotníckych zariadení, základných špecializačných odborov, nadstavbových špecializačných odborov a lekárov poskytujúcich zdravotnú starostlivosť.

(14)	Sektor zdravotnej starostlivosti je
a)	primárna ambulantná zdravotná starostlivosť v základnom špecializačnom odbore všeobecné lekárstvo, v základnom špecializačnom odbore pediatria a v nadstavbovom špecializačnom odbore dorastové lekárstvo, v základnom špecializačnom odbore gynekológia a v základnom špecializačnom odbore ošetrovateľská starostlivosť a pôrodná asistencia,
b)	primárna ambulantná zdravotná starostlivosť v základnom špecializačnom odbore stomatológia,
c)	sekundárna zdravotná starostlivosť,
d)	následná zdravotná starostlivosť,
e)	ústavná zdravotná starostlivosť,
f)	spoločné vyšetrovacie zložky a liečebné zložky,
g)	lekárska služba prvej pomoci, záchranná zdravotná služba a dopravná zdravotná služba.

Druhá ČASŤ
Základné  zdravotné poistenie

§ 3	
Účasť na  základnom zdravotnom poistení

(1)	Na základe základného zdravotného poistenia je povinne zdravotne poistená 
a)	osoba, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky s výnimkou osoby podľa odseku 2,
b)	osoba, ktorá nemá trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, a je
1.	zamestnanec [§ 6 ods. 1 písm. a)] zamestnávateľa alebo
2.	samostatne zárobkovo činná osoba [§ 6 ods. 1 písm. b)] z dôvodu vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti na území Slovenskej republiky, 
c)	osoba, ak je člen rodiny; člen rodiny odvodzuje základné zdravotné poistenie od základného zdravotného poistenia osoby, ktorá je
1.	rodičom nezaopatreného dieťaťa alebo osobou, ktorej sa zverilo nezaopatrené dieťa do výchovy na základe rozhodnutia súdu) (ďalej len „zástupca dieťaťa“), 
2.	manželom (manželkou) tohto člena rodiny.

(2)	Z účasti na základnom zdravotnom poistení je vylúčená osoba, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, a
a)	vykonáva zárobkovú činnosť mimo územia Slovenskej republiky, ak jej povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v cudzine, kde vykonáva zárobkovú činnosť,
b)	nepretržite sa zdržiava v cudzine po dobu dlhšiu ako šesť mesiacov z iných dôvodov a je tam zdravotne poistená. 

(3)	Osoby uvedené v odseku 1 sa považujú na účely tohto zákona za poistencov.

§ 4	
Vznik základného zdravotného poistenia

(1)	Základné zdravotné poistenie vzniká narodením, ak ide o osobu s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky.

(2)	Základné zdravotné poistenie vzniká osobe, ktorá nemá trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, 
a)	dňom začatia vykonávania zárobkovej činnosti,
b)	dňom jeho získania, alebo
c)	dňom, od ktorého sa považuje za člena rodiny, nie však skôr, ako sa začne vykonávať základné zdravotné poistenie podľa tohto zákona poistenca, od ktorého sa odvodzuje základné zdravotné poistenie člena rodiny.

(3)	Zárobková činnosť na účely tohto zákona je činnosť, pri ktorej poistenec [§ 6 ods. 1 písm. a) až c)] dosahuje príjem, ktorý sa na účely tohto zákona považuje za vymeriavací základ na určenie poistného na základné zdravotné poistenie. 

§ 5	
Zánik základného zdravotného poistenia

(1)	 Základné zdravotné poistenie zaniká úmrtím poistenca alebo jeho vyhlásením za mŕtveho, ak mal trvalý pobyt na území Slovenskej republiky.

(2)	Základné zdravotné poistenie zaniká poistencovi, ktorý nemá trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, 
a)	dňom skončenia vykonávania zárobkovej činnosti, 
b)	dňom jeho skončenia, alebo
c)	dňom, od ktorého sa nepovažuje za člena rodiny, nie však neskôr ako sa skončí vykonávanie základného zdravotného poistenia podľa tohto zákona poistenca, od ktorého sa odvodzuje základné zdravotné poistenie člena rodiny.

Poistné  na základné zdravotné poistenie

Platitelia poistného 

§ 6	

(1)	Poistné na základné zdravotné poistenie podľa tohto zákona je povinný platiť 
a)	zamestnanec podľa osobitného predpisu,) spoločník spoločnosti s ručením obmedzeným, konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným, komanditista komanditnej spoločnosti, sudca, sudca ústavného súdu, prokurátor, zamestnanec služobného úradu, ktorý neplní povinnosti podľa osobitného predpisu,) správca konkurznej podstaty, likvidátor, člen Rady pre vysielanie a retransmisiu,) člen štatutárneho orgánu, člen správnej rady, člen dozornej rady, člen kontrolnej komisie a člen iného samosprávneho orgánu právnickej osoby, ak za túto činnosť dostáva odmenu podľa osobitného predpisu,) ústavný činiteľ, starosta obce, starosta mestskej časti, primátor mesta, predseda samosprávneho kraja, poslanec samosprávneho kraja, ak je dlhodobo plne uvoľnený na výkon funkcie poslanca, doktorand v dennej forme štúdia,)  poistenec vo výkone väzby a poistenec vo výkone trestu odňatia slobody (ďalej len „zamestnanec“),
b)	poistenec, ktorý vykonáva poľnohospodársku výrobu, vrátane hospodárenia v lesoch a na vodných plochách, poistenec, ktorý má živnostenské oprávnenie, poistenec, ktorý má oprávnenie na vykonávanie činnosti podľa osobitného predpisu,) znalec a tlmočník podľa osobitného predpisu,) poistenec, ktorý podľa svojho vyhlásenia vykonáva umeleckú činnosť alebo inú tvorivú činnosť podľa osobitného predpisu) mimo zárobkovej činnosti zamestnanca, ak túto činnosť vykonáva sústavne a ak súčasne nevykonáva iné činnosti uvedené v tomto písmene, poistenec, ktorý je spoločníkom verejnej obchodnej spoločnosti alebo  komplementárom komanditnej spoločnosti, poistenec, ktorý vykonáva činnosť obchodného zástupcu podľa osobitného predpisu), poistenec, ktorý vykonáva športovú činnosť ako zárobkovú činnosť s výnimkou zárobkovej činnosti zamestnanca, poistenec, ktorý vykonáva osobnú asistenciu podľa osobitného predpisu) (ďalej len „samostatne zárobkovo činná osoba“), 
c)	poistenec vypomáhajúci) samostatne zárobkovo činnej osobe podľa osobitného predpisu (ďalej len „spolupracujúca osoba“),
d)	zamestnávateľ, 
e)	Národný úrad práce,
f)	štát.

(2)	Poistné na základné zdravotné poistenie je povinný platiť, ak má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, aj poistenec, ktorý nie je zamestnanec, samostatne zárobkovo činná osoba, spolupracujúca osoba, poistenec, za ktorého platí poistné na základné zdravotné poistenie Národný úrad práce alebo štát, alebo člen rodiny (ďalej len „dobrovoľne nezamestnaný poistenec“).

(3)	Poistné na základné zdravotné poistenie za člena rodiny, ktorý je manželom (manželkou) poistenca, od ktorého člen rodiny odvodzuje základné zdravotné poistenie, platí tento poistenec.

(4)	Poistné na základné zdravotné poistenie za člena rodiny, ktorý je nezaopatreným dieťaťom, platí štát.

(5)	Národný úrad práce platí poistné na základné zdravotné poistenie za poistenca, ktorému poskytuje podporu v nezamestnanosti.)

(6)	Štát platí poistné na základné zdravotné poistenie za 
a)	nezaopatrené dieťa, 
b)	poistenca, ktorému sa poskytuje peňažná dávka nemocenského poistenia, peňažná dávka nemocenského zabezpečenia alebo peňažná dávka nemocenskej starostlivosti nahrádzajúca príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca, samostatne zárobkovo činnej osoby a spolupracujúcej osoby podľa osobitných predpisov) (ďalej len „peňažná dávka“); ak ide o ošetrovanie alebo starostlivosť o člena rodiny, aj doba, v ktorej sa peňažná dávka neposkytuje, a potreba ošetrovania alebo starostlivosti trvá,
c)	poistenca, ktorý poberá dôchodok podľa osobitných predpisov6),
d)	poistenca, ktorý poberá štátnu sociálnu dávku podľa osobitného predpisu,)
e)	poistenca vedeného v  evidencii nezamestnaných  občanov   hľadajúcich  zamestnanie (ďalej len „evidencia nezamestnaných“), ktorému sa neposkytuje podpora v nezamestnanosti,
f)	poistenca, ktorému sa poskytuje dávka sociálnej pomoci podľa osobitného predpisu)  (ďalej len „dávka sociálnej pomoci“) alebo poistenca, ktorému sa poskytuje peňažný príspevok za opatrovanie osoby podľa osobitného predpisu) (ďalej len „peňažný príspevok za opatrovanie osoby“),
g)	poistenca, ktorý vykonáva civilnú službu, 
h)	poistenca, ktorý vykonáva základnú službu, náhradnú službu, prípravnú službu alebo mimoriadnu službu) (ďalej len „vojak“),
i)	poistenca vo výkone väzby a poistenca vo výkone trestu odňatia slobody, 
ak tento poistenec nemá príjem zo zárobkovej činnosti3) alebo iný príjem5) (ďalej len „poistenec štátu“).

(7)	Povinnosť zamestnávateľa platiť poistné na základné zdravotné poistenie zaniká, ak je  príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca nižší ako minimálna mzda [§ 19 ods. 1 písm. a)] alebo jej časť [§ 19 ods. 1 písm. b) a c)] z dôvodu, že zamestnancovi poskytol pracovné voľno bez náhrady mzdy alebo neospravedlnil neprítomnosť zamestnanca v práci; poistné na základné zdravotné poistenie platí iba zamestnanec. 

(8)	Štát platí poistné na základné zdravotné poistenie len ak sa splní oznamovacia povinnosť (§ 13). Povinnosť štátu platiť poistné na základné zdravotné poistenie zaniká, ak poistenec štátu pri plnení oznamovacej povinnosti oslobodil štát od plnenia tejto povinnosti; poistné na základné zdravotné poistenie platí v takomto prípade poistenec štátu.  

(9)	Poistné na základné zdravotné poistenie sa platí za každý kalendárny mesiac. Ak povinnosť platiť toto poistné trvala len časť kalendárneho mesiaca, poistné na základné zdravotné poistenie sa platí len za túto časť. Poistné na základné zdravotné poistenie na jeden kalendárny deň sa zistí tak, že suma poistného na základné zdravotné poistenie za kalendárny mesiac sa vydelí počtom kalendárnych dní v príslušnom kalendárnom mesiaci.

§ 7	
Súbeh viacerých dôvodov na platenie poistného na základné zdravotné poistenie

(1)	Pri súbehu dôvodov na platenie poistného na základné zdravotné poistenie z viacerých zárobkových činností zamestnanca platí a odvádza sa toto poistné podľa § 20 ods. 2. 

(2)	Pri súbehu dôvodu na platenie poistného na základné zdravotné poistenie zo zárobkovej činnosti zamestnanca s platením poistného na základné zdravotné poistenie zo zárobkovej činnosti samostatne zárobkovo činnej osoby a zárobkovej činnosti spolupracujúcej osoby, platí a odvádza sa toto poistné  podľa § 21 ods. 4.

(3)	Pri súbehu dôvodu na platenie poistného na základné zdravotné poistenie zo zárobkovej činnosti samostatne zárobkovo činnej osoby a spolupracujúcej osoby s platením poistného na základné zdravotné poistenie z dôvodu poberania starobného dôchodku, invalidného dôchodku, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia podľa osobitných predpisov6), platí a odvádza sa toto poistné  podľa § 21 ods. 4.

(4)	Pri súbehu dôvodu na platenie poistného na základné zdravotné poistenie Národného úradu práce a štátu  platí a odvádza toto poistné  Národný úrad práce.

(5)	Pri súbehu dôvodov na platenie poistného na základné zdravotné poistenie štátom platí a odvádza sa toto poistné  len raz.

Oznamovacia povinnosť

§ 8	

(1)	Oznamovacou povinnosťou na účely tohto zákona je povinnosť oznámiť každú zmenu rozhodujúcu pre posúdenie účasti poistenca na základnom zdravotnom poistení (§ 9 až 12, § 13 ods. 1, 2 a 5, § 15 ods. 2, § 16 ods. 1) a pre určenie povinnosti platiť poistné na základné zdravotné poistenie.

(2)	Oznamovaciu povinnosť plní platiteľ poistného, poistenec alebo právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorú ustanovuje tento zákon, a príslušná zdravotná poisťovňa. Oznamovacia povinnosť sa plní u platiteľa poistného, u právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorú ustanovuje tento zákon, v príslušnej zdravotnej poisťovni alebo v kancelárii (§ 95).

§ 9	

(1)	 Zamestnávateľ oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich  dní, že 
a)	zamestnanec začal alebo skončil zárobkovú činnosť; lehota na splnenie oznamovacej povinnosti plynie odo dňa
1.	vzniku pracovného pomeru a odo dňa skončenia pracovného pomeru, ak ide o poistenca  v pracovnom pomere,
2.	vzniku štátnozamestnaneckého pomeru a odo dňa skončenia štátnozamestnaneckého pomeru, ak ide o poistenca v  štátnozamestnaneckom pomere,
3.	vzniku služobného pomeru a odo dňa skončenia služobného pomeru, ak ide o poistenca v služobnom pomere, 
4.	vzniku pracovného vzťahu k družstvu a odo dňa jeho skončenia pracovného vzťahu k družstvu, ak ide o poistenca v pracovnom vzťahu k družstvu,
5.	poskytovania príjmu zo zárobkovej činnosti do dňa a odo dňa, od ktorého sa neposkytuje tento príjem, ak ide o spoločníka spoločnosti s ručením obmedzeným, konateľa spoločnosti s ručením obmedzeným a komanditistu komanditnej spoločnosti,
6.	zvolenia Národnou radou Slovenskej republiky (ďalej len „národná rada“) a odo skončenia volebného obdobia, ak ide o sudcu, a odo dňa zloženia sľubu do skončenia volebného obdobia, ak ide o sudcu ústavného súdu, 
7.	vymenovania do funkcie a odo dňa skončenia funkcie, ak ide prokurátora alebo zamestnanca služobného úradu, ktorý neplní povinnosti podľa osobitného predpisu (ďalej len „zamestnanec služobného úradu“), 
8.	ustanovenia do funkcie do dňa a odo dňa skončenia funkcie, ak ide o správcu konkurznej podstaty a likvidátora,
9.	zvolenia za člena Rady pre vysielanie a retransmisiu (ďalej len „rada pre vysielanie“) národnou radou a odo dňa skončenia členstva v tejto rade, ak ide o člena rady pre vysielanie,
10.	vzniku členstva a odo dňa skončenia členstva, ak ide o člena štatutárneho orgánu, člena správnej rady, člena dozornej rady, člena kontrolnej komisie a člena iného samosprávneho orgánu právnickej osoby, ak za túto činnosť dostáva odmenu podľa osobitného predpisu (ďalej len „štatutárny orgán“), 
11.	vzniku mandátu a odo dňa skončenia volebného obdobia, odvolania z funkcie alebo vzdania sa funkcie, ak ide o ústavného činiteľa, 
12.	vzniku mandátu a odo dňa skončenia volebného obdobia, odvolania z funkcie alebo vzdania sa funkcie starostu obce, starostu mestskej časti, primátora mesta, predsedu samosprávneho kraja a poslanca samosprávneho kraja, ak je dlhodobo plne uvoľnený na výkon funkcie poslanca,
13.	zápisu do dennej formy štúdia a odo dňa skončenia tohto štúdia, ak ide o doktoranda v dennej forme štúdia (ďalej len „doktorand“),
14.	zaradenia na výkon práce a odo dňa vyradenia z výkonu práce, ak ide poistenca vo výkone väzby alebo poistenca vo výkone trestu odňatia slobody,
b)	zamestnanec začal vykonávať civilnú službu alebo prestal vykonávať civilnú službu,
c)	zamestnanec začal vykonávať zdokonaľovaciu službu alebo prestal vykonávať zdokonaľovaciu službu.

(2)	Zamestnávateľ oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich dní po tom, ako mu zamestnanec oznámil, že zmenil zdravotnú poisťovňu, túto zmenu [odsek 3 písm. a)]. 

(3)	Oznamovacou povinnosťou zamestnanca rozhodujúcou 
a)	pre posúdenie príslušnosti k zdravotnej poisťovni je písomné oznámenie zamestnávateľovi, že zmenil zdravotnú poisťovňu, do ôsmich dní od tejto zmeny,
b)	pre určenie povinnosti platiť poistné na základné zdravotné poistenie z viacerých zárobkových činností zamestnanca (§ 20 ods. 2) je písomné oznámenie o výške príjmu všetkým zamestnávateľom, ktorí zamestnancovi poskytujú príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca, do ôsmich dní od vzniku zárobkovej činnosti zamestnanca.

§ 10	

Samostatne zárobkovo činná osoba oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich  dní, že
a)	začala alebo prestala vykonávať zárobkovú činnosť samostatne zárobkovo činnej osoby; lehota na splnenie oznamovacej povinnosti plynie odo dňa
1.	zapísania do evidencie obce a odo dňa výmazu z tejto evidencie, ak ide o poistenca, ktorý vykonáva poľnohospodársku výrobu, vrátane hospodárenia v lesoch a na vodných plochách,
2.	vzniku oprávnenia na prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti alebo odo dňa začatia vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti poistenca s trvalým pobytom v členskom štáte a odo zániku oprávnenia na prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti poistenca s trvalým pobytom v členskom štáte, ak ide o poistenca, ktorý má živnostenské oprávnenie,
3.	zapísania do zoznamu podľa osobitného predpisu a odo výmazu z tohto zoznamu, ak ide o poistenca, ktorý má oprávnenie na vykonávanie činnosti podľa osobitného predpisu,
4.	zapísania do zoznamu podľa osobitného predpisu a odo výmazu z tohto zoznamu, ak ide o znalca a tlmočníka, 
5.	vyhlásenia o tom, že začal sústavne vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť a odo vyhlásenia o tom, že prestal sústavne vykonávať túto činnosť, ak ide o poistenca, ktorý podľa svojho vyhlásenia vykonáva umeleckú činnosť alebo inú tvorivú činnosť podľa osobitného predpisu mimo zárobkovej činnosti zamestnanca, ak túto činnosť vykonáva sústavne a ak súčasne nevykonáva iné činnosti uvedené v tomto odseku,
6.	zápisu do obchodného registra a odo výmazu z obchodného registra,) ak ide o poistenca, ktorý je spoločníkom verejnej obchodnej spoločnosti alebo  komplementárom komanditnej spoločnosti,
7.	nadobudnutia platnosti zmluvy o obchodnom zastúpení a odo skončenia platnosti tejto zmluvy, ak ide o poistenca, ktorý vykonáva činnosť obchodného zástupcu podľa osobitného predpisu (ďalej len „obchodný zástupca“),
8.	nadobudnutia platnosti zmluvy, na základe ktorej vykonáva športovú činnosť a odo skončenia platnosti tejto zmluvy, ak ide o poistenca, ktorý vykonáva športovú činnosť ako zárobkovú činnosť s výnimkou zárobkovej činnosti zamestnanca,
9.	nadobudnutia platnosti zmluvy o výkone osobnej asistencie a odo skončenia platnosti tejto zmluvy, ak ide o poistenca, ktorý vykonáva osobnú asistenciu podľa osobitného predpisu (ďalej len „osobný asistent“),
b)	spolupracujúca osoba začala alebo prestala vykonávať zárobkovú činnosť spolupracujúcej osoby.

§ 11	

Národný úrad práce oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich dní po skončení kalendárneho mesiaca, že
a)	poistenca začal alebo prestal viesť v evidencii nezamestnaných, 
b)	poistencovi priznal, odňal alebo skončil výplatu podpory v nezamestnanosti.

§ 12	

Dobrovoľne nezamestnaný poistenec oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni 
a)	do ôsmich dní, že sa stal alebo prestal byť dobrovoľne nezamestnaným poistencom, 
b)	najneskôr do 31. mája bežného roku za predchádzajúci kalendárny rok, že mal vlastný príjem.

§ 13	

(1)	Poistenec štátu s výnimkou nezaopatreného dieťaťa oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni 
a)	do ôsmich dní 
1.	že sa stal alebo prestal byť poistencom štátu (§ 6 ods. 6), ak túto povinnosť nemá zamestnávateľ alebo právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorú ustanovuje tento zákon; súčasťou tejto povinnosti je právo poistenca štátu výslovne štát oslobodiť od plnenia povinnosti platiť poistné na základné zdravotné poistenie,
2.	každú zmenu titulu platenia poistného na základné zdravotné poistenie štátom za poistenca štátu (§ 6 ods. 6),
b)	najneskôr do 31. mája bežného roku za predchádzajúci kalendárny rok, že mal vlastný príjem.

(2)	Poistenec, od ktorého základného zdravotného poistenia sa odvodzuje základné zdravotné poistenie člena rodiny, oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich dní najmä, že 
a)	manžel (manželka) sa stal alebo prestal byť členom rodiny,
b)	sa narodilo nezaopatrené dieťa,
c)	nezaopatrené dieťa 
1.	sa stalo alebo prestalo byť členom rodiny, 
2.	sa začalo sústavne pripravovať na povolanie štúdiom na strednej škole alebo skončilo štúdium na strednej škole,
3.	sa začalo sústavne pripravovať na povolanie štúdiom na vysokej škole alebo skončilo štúdium na vysokej škole,
4.	prerušilo štúdium na strednej škole alebo vysokej škole,
5.	sa nemôže  sústavne pripravovať na  povolanie alebo byť zamestnané pre chorobu alebo úraz,
6.	je  neschopné  sa sústavne pripravovať na povolanie alebo byť zamestnané pre  dlhodobo  nepriaznivý  zdravotný  stav,  
7.	má príjem zo zárobkovej činnosti.

(4)	Ak je viac poistencov, od ktorých možno odvodiť základné zdravotné poistenie člena rodiny, ktorý je nezaopatreným dieťaťom, považuje sa za tohto poistenca len jeden z poistencov v poradí 
a)	zamestnanec s výnimkou poistenca vo výkone väzby a poistenca vo výkone trestu odňatia slobody,
b)	samostatne zárobkovo činná osoba a spolupracujúca osoba,
c)	poistenec poberajúci podporu v nezamestnanosti,
d)	poistenec poberajúci dôchodok,
e)	poistenec poberajúci štátnu sociálnu dávku,
f)	poistenec poberajúci dávku sociálnej pomoci alebo peňažný príspevok za opatrovanie osoby,
g)	poistenec štátu s výnimkou poistenca podľa § 6 ods. 6 písm. i),
h)	dobrovoľne nezamestnaný poistenec;
v prípade rovnakého postavenia týchto poistencov sa základné zdravotné poistenie odvodí od poistenca s vyšším vlastným príjmom.

(5)	Plnoleté nezaopatrené dieťa, ktoré nie je členom rodiny, oznamuje príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich dní najmä, že toto dieťa
a)	sa stalo členom rodiny,
b)	sa začalo sústavne pripravovať na povolanie štúdiom na strednej škole alebo skončilo štúdium na strednej škole,
c)	sa začalo sústavne pripravovať na povolanie štúdiom na vysokej škole alebo skončilo štúdium na vysokej škole,
d)	prerušilo štúdium na strednej škole alebo vysokej škole,
e)	sa nemôže  sústavne pripravovať na  povolanie alebo byť zamestnané pre chorobu alebo úraz,
f)	je  neschopné sa sústavne pripravovať na povolanie alebo byť zamestnané pre  dlhodobo  nepriaznivý  zdravotný  stav, 
g)	má príjem zo zárobkovej činnosti.

(6)	Poistenec, ktorý poberá dôchodok z cudziny, plní oznamovaciu povinnosť v príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do ôsmich dní po skončení kalendárneho mesiaca, v ktorom sa mu priznal alebo odňal tento dôchodok. 

(7)	Poistenec, ktorému základné zdravotné poistenie vzniklo získaním trvalého pobytu na území Slovenskej republiky, plní oznamovaciu povinnosť v príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do ôsmich dní odo dňa získania trvalého pobytu na území Slovenskej republiky.

§ 14	

Oznamovaciu povinnosť za neplnoleté nezaopatrené dieťa, ktoré nie je členom rodiny a zverilo sa do ústavnej výchovy právnickej osoby na základe rozhodnutia súdu,) plní v príslušnej zdravotnej poisťovni táto právnická osoba do ôsmich dní odo dňa nariadenia ústavnej výchovy.

§ 15	

(1)	Oznamovaciu povinnosť plní
a)	za poistenca, ktorému sa poskytuje peňažná dávka, orgán príslušný na výplatu peňažnej dávky podľa osobitných predpisov) (ďalej len „orgán príslušný na výplatu peňažnej dávky“),
b)	za poistenca, ktorý poberá dôchodok, orgán príslušný na výplatu dôchodku podľa osobitných predpisov) (ďalej len orgán príslušný na výplatu dôchodku“), ak tento zákon neustanovuje inak,
c)	za poistenca, ktorý poberá štátnu sociálnu dávku, orgán príslušný na výplatu štátnej sociálnej dávky,25)
d)	za poistenca vedeného v  evidencii nezamestnaných, ktorému sa neposkytuje podpora v nezamestnanosti, Národný úrad práce,
e)	za poistenca, ktorému sa poskytuje dávka sociálnej pomoci, alebo poistenca, ktorému sa poskytuje peňažný príspevok za opatrovanie osoby, orgán príslušný na výplatu dávky sociálnej pomoci a peňažného príspevku  za opatrovanie osoby,
f)	za poistenca, ktorý vykonáva civilnú službu, právnická osoba, u ktorej sa vykonáva civilná služba, 
g)	za vojaka okresná vojenská správa,
h)	za poistenca vo výkone väzby a poistenca vo výkone trestu odňatia slobody Zbor väzenskej a justičnej stráže (ďalej len „zbor“),
i)	za poistenca, ktorý zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho, príslušný úrad poverený vedením matriky, a právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá zabezpečuje pohreb.

(2)	Oznamovacou povinnosťou 
a)	orgánu príslušného na výplatu peňažnej  dávky je oznámenie o tom, že
1.	začal alebo skončil výplatu peňažnej dávky,
2.	počet dní výplaty peňažnej dávky, ak ide o ošetrovanie alebo starostlivosť o člena rodiny, aj počet dní, v ktorých sa peňažná dávka neposkytuje a potreba ošetrovania alebo starostlivosti trvá,
b)	orgánu príslušného na výplatu dôchodku je oznámenie o tom, že poistencovi priznal dôchodok, odňal dôchodok, zastavil výplatu dôchodku alebo znovu začal vyplácať dôchodok,
c)	platiteľa štátnej sociálnej dávky je oznámenie o tom, že poistencovi priznal alebo skončil výplatu štátnej sociálnej dávky,
d)	orgánu príslušného na výplatu dávky sociálnej pomoci a peňažného príspevku za opatrovanie osoby je oznámenie o tom, že poistencovi priznal alebo skončil výplatu dávky sociálnej pomoci a peňažného príspevku za opatrovanie osoby,
e)	zboru je oznámenie o tom, že poistenec
1.	nastúpil výkon väzby alebo bol prepustený z výkonu väzby,
2.	nastúpil výkon trestu odňatia slobody alebo bol prepustený z výkonu trestu odňatia slobody, 
3.	vo výkone väzby alebo výkone trestu odňatia slobody bol zaradený na výkon práce alebo bol vyradený z výkonu práce,
f)	okresnej vojenskej správy je oznámenie o tom, že poistenec nastúpil alebo skončil výkon základnej vojenskej služby, náhradnej vojenskej služby, prípravnej vojenskej služby, mimoriadnej služby alebo zdokonaľovacej služby s výnimkou zdokonaľovacej služby zamestnanca,
g)	poistenca, právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá zabezpečuje pohreb zomrelého poistenca, je oznámenie o príslušnej zdravotnej poisťovni tohto poistenca,
h)	poistenca, ktorý poberá dôchodok z cudziny, je oznámenie o tom, že sa mu priznal alebo odňal takýto dôchodok, 
i)	poistenca, ktorému základné zdravotné poistenie vzniklo získaním alebo skončením trvalého pobytu na území Slovenskej republiky, je oznámenie o tom, že získal alebo skončil trvalý pobyt na území Slovenskej republiky,
j)	príslušného úradu povereného vedením matriky je oznámenie o tom, že poistenec zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho.

(3)	Oznamovacia povinnosť podľa odseku 2 písm. a) až f) sa plní v kancelárii (§ 95) a oznamovacia povinnosť podľa odseku 2 písm. g) až j) v príslušnej zdravotnej poisťovni. Oznamovacia povinnosť uvedená v odseku 2 písm. a) až d) sa plní najneskôr do ôsmich dní po skončení kalendárneho mesiaca; oznamovacia povinnosť uvedená v odseku 2 písm. e) až i) sa plní najneskôr do ôsmich dní; oznamovacia povinnosť uvedená v odseku 2 písm. j) sa plní najneskôr do ôsmich dní kalendárneho mesiaca nasledujúceho po kalendárnom mesiaci, v ktorom sa vykonal zápis do knihy úmrtí.

§ 16	

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa oznamuje kancelárii (§ 95)
a)	počet poistencov štátu v členení podľa § 6 ods. 6 na účely platenia poistného na povinné zdravotné poistenie štátom,
b)	údaje potrebné na účely vedenia centrálneho registra poistencov  povinného zdravotného poistenia (ďalej len „centrálny register poistencov“) (§ 100).

(2)	Orgán príslušný na výplatu peňažnej dávky, orgán príslušný na výplatu dôchodku, platiteľ štátnej sociálnej dávky, orgán príslušný na výplatu dávky sociálnej pomoci a peňažného príspevku za opatrovanie osoby, zbor a okresná vojenská správa plní oznamovaciu povinnosť podľa § 15 v rozsahu, forme a štruktúre, ktorú ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva na návrh kancelárie (§ 95), po dohode s orgánom príslušným na výplatu peňažnej dávky, orgánom príslušným na výplatu dôchodku, platiteľom štátnej sociálnej dávky, orgánom príslušným na výplatu dávky sociálnej pomoci a peňažného príspevku za opatrovanie osoby, zborom a okresnou vojenskou správou.

(3)	Poistenec štátu plní oznamovaciu povinnosť (§ 13) na osobitnom tlačive; vzor tlačiva určí ministerstvo zdravotníctva. 

(4)	Oznamovacia povinnosť sa splní aj vtedy, ak sa splní v ustanovenej lehote prostredníctvom pošty, faxu alebo elektronickou poštou; splnenie oznamovacej povinnosti prostredníctvom faxu a elektronickou poštou je potrebné potvrdiť do troch kalendárnych dní písomne.

§ 17	

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa vydá poistencovi pri prvom splnení oznamovacej povinnosti doklad, ktorým zdravotníckemu zariadeniu preukazuje účasť na základnom zdravotnom poistení (ďalej len „preukaz poistenca“); u člena rodiny sa preukaz poistenca vydá poistencovi, od ktorého základného zdravotného poistenia sa odvodzuje základné zdravotné poistenie člena rodiny; ak je člen rodiny plnoletý, preukaz poistenca sa vydá aj jemu. U poistenca, ktorý nemá spôsobilosť na právne úkony, sa preukaz poistenca vydá jeho zákonnému zástupcovi. 

(2)	Preukaz poistenca obsahuje osobné údaje poistenca a člena jeho rodiny na ich jednoznačnú identifikáciu a skutočnosti rozhodujúce pre vznik a zánik účasti na zdravotnom poistení. 

(3)	Ak poistenec o to požiada, preukaz poistenca musí tiež umožňovať zaznamenanie najmä
a)	závažných údajov o zdravotnom stave poistenca a člena jeho rodiny, 
b)	zákaz odoberania orgánov a prenosu orgánov poistenca a člena jeho rodiny,
c)	zákaz pitvy poistenca a člena jeho rodiny.

(4)	Osobné údaje poistenca a člena jeho rodiny na ich jednoznačnú identifikáciu na účely tohto zákona sú meno, priezvisko, rodné číslo a údaje uvedené v odseku 3.

(5)	Údaje uvedené v odseku 3 je oprávnený zaznamenať len lekár, s ktorým poistenec uzavrel dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti podľa osobitného predpisu.) 

(6)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže od poistenca v prípade straty, zničenia alebo poškodenia preukazu poistenca žiadať úhradu nákladov spojených s vydaním náhradného preukazu poistenca.

§ 18	
Poistné na základné zdravotné poistenie

(1)	Poistné na základné zdravotné poistenie, ktoré platí platiteľ poistného (§ 6), sa platí percentuálnou výškou z vymeriavacieho základu na určenie poistného na základné zdravotné poistenie (ďalej len „vymeriavací základ“) (§ 19) dosiahnutého v rozhodujúcom období. Percentuálna výška poistného na základné zdravotné poistenie je 10 % z vymeriavacieho základu, ak tento zákon neustanovuje inak. 

(2)	Poistné na základné zdravotné poistenie je platiteľ poistného povinný si vypočítať sám. 

(3)	Percentuálna výška poistného na základné zdravotné poistenie zamestnanca je 2,8 % z vymeriavacieho základu. Percentuálna výška poistného na základné zdravotné poistenie zamestnanca, ktorému zamestnávateľ poskytol pracovné voľno bez náhrady mzdy alebo neospravedlnil neprítomnosť v práci, je 10 % z vymeriavacieho základu.

(4)	Percentuálna výška poistného na základné zdravotné poistenie zamestnávateľa je 7,2 % z úhrnu vymeriavacích základov jeho zamestnancov. Percentuálnu výšku poistného na základné zdravotné poistenie zamestnávateľa, ktorý zamestnáva zamestnanca na dohodnutom verejnoprospešnom pracovnom mieste pre dlhodobo nezamestnaného podľa osobitného predpisu,) a vymeriavací základ ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok.

(5)	Jednotlivé sumy poistného na základné zdravotné poistenie sa zaokrúhľujú na celé koruny smerom nahor.

§ 19	
Vymeriavací   základ 

(1)	Vymeriavací základ platiteľa poistného uvedeného v § 6 ods. 1 písm. a) až d) a v § 6 ods. 2, 3 a 7, ak je platiteľom poistného zamestnanec, je, ak tento zákon neustanovuje inak, najmenej vo výške
a)	minimálnej mzdy (§ 2 ods. 9), 
b)	75 % minimálnej mzdy, ak ide o poistenca, ktorý poberá čiastočný invalidný dôchodok podľa osobitného predpisu6), 
c)	50 % minimálnej mzdy, ak ide o poistenca, ktorý poberá invalidný dôchodok alebo invalidný výsluhový dôchodok podľa osobitného predpisu6).

(2)	Vymeriavací základ platiteľa poistného uvedeného v § 6 ods. 1 písm. e) a f) a v § 6 ods. 8, ak je platiteľom poistného poistenec štátu, ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok.

(3)	Vymeriavací základ z každej zárobkovej činnosti (§ 20 až 23) je najviac sedemnásobok  minimálnej mzdy [odsek 1 písm. a)], ak tento zákon neustanovuje inak (§ 20 ods. 2 a § 21 ods. 4). 

(4)	Vymeriavací  základ sa zaokrúhľuje na celé koruny smerom nahor.

§ 20	
Vymeriavací základ zamestnanca a zamestnávateľa

(1)	Vymeriavacím základom zamestnanca podľa osobitného predpisu,12) spoločníka spoločnosti s ručením obmedzeným, konateľa spoločnosti s ručením obmedzeným, komanditistu komanditnej spoločnosti, sudcu, sudcu ústavného súdu, prokurátora a zamestnanca služobného úradu je 
a)	príjem zo závislej činnosti a funkčné požitky podľa osobitného predpisu,) (ďalej len „príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca“), ak tento zákon neustanovuje inak,
b)	náhrada príjmu zo zárobkovej činnosti tohto zamestnanca (ďalej len náhrada príjmu“) z neplatného rozviazania pracovného pomeru, náhrada príjmu za dovolenku na zotavenie, náhrada príjmu za sviatok a náhrada príjmu pri prekážkach v práci podľa osobitného predpisu,) 
c)	príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca a náhrada tohto príjmu, ktorý sa vyplatil po skončení zárobkovej činnosti tohto zamestnanca.

(2)	Vymeriavacím základom zamestnanca [§ 6 ods. 1 písm. a)], ktorý má príjem z viacerých zárobkových činností zamestnanca, je úhrn týchto príjmov, najviac však do výšky sedemnásobku  minimálnej mzdy [§ 19 ods. 1 písm. a)]. Povinnosť platiť poistné na základné zdravotné poistenie sa ustanovuje v poradí od najvyššieho vymeriavacieho základu po najnižší vymeriavací základ. Ak sú vymeriavacie základy rovnaké, povinnosť platiť poistné na základné zdravotné poistenie má zamestnávateľ, u ktorého sa stal zamestnancom skôr.

(3)	Vymeriavacím základom zamestnanca zahraničnej služby) a zamestnanca, ktorý je zahraničným spravodajcom prevádzkovateľa rozhlasového a televízneho vysielania, periodickej tlače) a tlačovej agentúry Slovenskej republiky, je časť príjmu určená v slovenských korunách.)

(4)	Vymeriavacím základom ústavného činiteľa je plat a funkčný príplatok, ktorý podlieha dani z príjmu podľa osobitného predpisu.15)

(5)	Vymeriavacím základom správcu konkurznej podstaty, likvidátora, člena rady pre vysielanie a člena štatutárneho orgánu je odmena za výkon funkcie správcu konkurznej podstaty, funkcie likvidátora, funkcie člena rady pre vysielanie a funkcie člena štatutárneho orgánu, ktorá podlieha dani z príjmu podľa osobitného predpisu.15)

(6)	Vymeriavacím základom doktoranda je štipendium podľa osobitného predpisu.16)

(7)	Vymeriavacím základom zamestnanca vo väzbe a zamestnanca vo výkone trestu odňatia slobody, je odmena tohto zamestnanca.

(8)	 Vymeriavacím základom zamestnanca, ktorému zamestnávateľ poskytol pracovné voľno bez náhrady mzdy, je minimálna mzda  § 19 ods. 1 písm. a) alebo jej časť § 19 ods. 1 písm. b) a c) prepočítaná na počet kalendárnych dní, v ktorých zamestnávateľ poskytol zamestnancovi toto voľno. Pri prepočte minimálnej mzdy alebo jej časti za časť kalendárneho mesiaca sa postupuje podľa § 6 ods. 9.

(9)	Vymeriavacím základom zamestnanca, ktorému zamestnávateľ neospravedlnil neprítomnosť v práci, je minimálna mzda § 19 ods. 1 písm. a) alebo jej časť § 19 ods. 1 písm. b) a c) prepočítaná na počet kalendárnych dní, v ktorých zamestnávateľ neospravedlnil neprítomnosť zamestnanca v práci. Pri prepočte minimálnej mzdy alebo jej časti za časť kalendárneho mesiaca sa postupuje podľa § 6 ods. 9.

(10)	Vymeriavacím základom zamestnanca nie je odstupné, odchodné, cestovné náhrady, výnos z kapitálových podielov (akcií) alebo obligácií, odmena za pracovnú pohotovosť, príspevok zo sociálneho fondu, príjem zamestnanca v súvislosti s použitím motorového vozidla na služobné účely a súkromné účely, odmena podľa osobitných predpisov za objav, vynález, priemyslový vzor a zlepšovací návrh, náhrada škody, odmena, ktorú zamestnávateľ vyplatil pri pracovnom jubileu a životnom jubileu, odmena pri odchode do starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku a plnenie, ktoré zamestnávateľ poskytol zamestnancovi zo zisku po zdanení.

(11)	Vymeriavacím základom zamestnávateľa je úhrn vymeriavacích základov jeho zamestnancov.

Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby
a spolupracujúcej osoby

§ 21	

(1)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby a spolupracujúcej osoby je polovica pomernej časti základu dane z príjmu z podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti podľa osobitného predpisu  samostatne zárobkovo činnej osoby) a spolupracujúcej osoby) dosiahnutých v rozhodujúcom období (ďalej len „pomerná časť základu dane z podnikania“), ak tento zákon neustanovuje inak (§ 22). 

(2)	Pomernou časťou základu dane z podnikania sa rozumie časť pripadajúca na jeden kalendárny mesiac vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti v rozhodujúcom období. Na kalendárny mesiac, v priebehu ktorého sa začala vykonávať samostatná  zárobková  činnosť po prvom dni v tomto mesiaci, sa neprihliada. 

(3)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby v prvom kalendárnom roku, v ktorom sa stala samostatne zárobkovo činnou osobou, a spolupracujúcej osoby v prvom kalendárnom roku, od ktorého vypomáha samostatne zárobkovo činnej osobe, je minimálna mzda § 19 ods. 1 písm. a) alebo jej časť § 19 ods. 1 písm. b) a c), ak si sama neurčila vyšší vymeriavací základ. 

(4)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby a spolupracujúcej osoby, ktorá je súčasne 
a)	zamestnancom, je polovica pomernej časti základu dane z podnikania, ak je vyššia ako minimálna mzda a príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca,
b)	poberateľom starobného dôchodku, invalidného dôchodku, výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia podľa osobitného predpisu6), je polovica pomernej časti základu dane z podnikania, ak je vyššia ako minimálna mzda,
c)	zamestnancom a poberateľom starobného dôchodku, invalidného dôchodku, výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia podľa osobitného predpisu6), je polovica pomernej časti základu dane z podnikania, ak je vyššia ako minimálna mzda a príjem zo zárobkovej činnosti zamestnanca. 

(5)	Vymeriavací základ určený podľa odsekov 1 až 4 sa použije od 1. júla bežného roku do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku.

§ 22	

(1)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby v kalendárnom roku, v ktorom sa rozhodla pre osobitný spôsob zdaňovania a platenia dane podľa osobitného predpisu) (ďalej len „paušálna daň“), je od prvého dňa, od ktorého sa rozhodla pre paušálnu daň, ňou určená suma, najmenej však 
a)	jedna šestina paušálnej dane,
b)	60 % minimálnej mzdy zaokrúhlenej na celé koruny smerom nahor, ak sa samostatne zárobkovo činnej osobe poskytla úľava na dani podľa osobitného predpisu.)

(2)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby v kalendárnom roku nasledujúcom po kalendárnom roku, v  ktorom sa rozhodla pre paušálnu daň, je ňou určená suma, najmenej však minimálna mzda § 19 ods. 1 písm. a) alebo jej časť § 19 ods. 1 písm. b) a c).Takto určený vymeriavací základ sa použije od 1. júla do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku.

(3)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorá sa po uplynutí zdaňovacieho obdobia, v ktorom platila paušálnu daň, nerozhodla pre platenie paušálnej dane, je od prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po uplynutí zdaňovacieho obdobia ňou určená suma, najmenej však minimálna mzda § 19 ods. 1 písm. a) alebo jej časť § 19 ods. 1 písm. b) a c). Takto určený vymeriavací základ sa použije do 30. júna bežného kalendárneho roku. Pre určenie vymeriavacieho základu od 1. júla bežného roku do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku platí § 21 ods. 3.

(4)	Vymeriavacím základom samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorá poruší podmienky pre platenie paušálnej dane a je povinná vysporiadať daňovú povinnosť po uplynutí zdaňovacieho obdobia, je od prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po kalendárnom mesiaci, v ktorom došlo k porušeniu podmienok pre platenie paušálnej dane, ňou určená suma, najmenej však minimálna mzda § 19 ods. 1 písm. a) alebo jej časť § 19 ods. 1 písm. b) a c).

§ 23	
Vymeriavací základ dobrovoľne nezamestnaného poistenca 

(1)	Vymeriavacím základom dobrovoľne nezamestnaného poistenca, ktorý má príjem z kapitálového majetku alebo príjem z prenájmu,5) je polovica pomernej časti základu dane tohto príjmu, najmenej však minimálna mzda. Takto určený vymeriavací základ sa použije od 1. júla do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku.

(2)	 Vymeriavacím základom dobrovoľne nezamestnaného poistenca, ktorý je poberateľom dôchodku, s výnimkou dôchodku podľa osobitných predpisov6), dôchodku na základe záväzku z medzinárodnej zmluvy7) a dôchodku z členského štátu, je pomerná časť tohto dôchodku pripadajúca na jeden kalendárny mesiac prepočítaná na slovenské koruny kurzom „stred“ Národnej banky Slovenska, ktorý platí posledný deň kalendárneho mesiaca predchádzajúceho dňu určenia vymeriavacieho základu. Takto určený vymeriavací základ sa použije od 1. júla do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku.

(3)	Vymeriavacím základom dobrovoľne nezamestnaného poistenca (§ 6 ods. 2), ktorý nemá iný príjem alebo dôchodok uvedený v odseku 2, je  minimálna mzda.  

(4)	Pri súbehu vymeriavacích základov podľa odseku 1 a 2 sa použije vyšší vymeriavací základ.                                                                                                                                          
                      
§ 24	
Rozhodujúce obdobie                

(1)	Rozhodujúcim obdobím, z ktorého sa zisťuje vymeriavací základ, je kalendárny mesiac, za ktorý je povinnosť platiť poistné na základné zdravotné poistenie, ak  tento zákon neustanovuje inak.

(2)	Rozhodujúcim obdobím, z ktorého sa zisťuje vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby, spolupracujúcej osoby a dobrovoľne nezamestnaného poistenca, ktorý má vlastný príjem, je predchádzajúci kalendárny rok.

Platenie, odvod, vykazovanie a zúčtovanie  
poistného na základné zdravotné poistenie

§ 25	
Platenie poistného na základné zdravotné poistenie

Povinnosť platiť poistné na základné zdravotné poistenie je po celú dobu trvania účasti na základnom zdravotnom poistení s výnimkou doby, po ktorú je poistenec vylúčený zo základného zdravotného poistenia podľa § 3 ods. 2.

§ 26	
Odvod poistného na základné zdravotné poistenie za zamestnanca 

(1)	Zamestnávateľ odvádza príslušnej zdravotnej poisťovni poistné na základné zdravotné poistenie za zamestnanca (§ 18 ods. 3) a poistné na základné zdravotné poistenie za seba (§ 18 ods. 4), ak tento zákon neustanovuje inak (§ 6 ods. 7). 

(2)	Zamestnávateľ odvádza poistné na základné zdravotné poistenie, ktoré je povinný platiť zamestnanec, z vymeriavacieho základu zamestnanca a poistné na základné zdravotné poistenie, ktoré je povinný platiť zamestnávateľ, z úhrnu vymeriavacích základov zamestnancov podľa § 20. 

(3)	Zamestnanec odvádza poistné na základné zdravotné poistenie z dôvodov uvedených v § 6 ods. 7 na účet zamestnávateľa.

(4)	Zamestnávateľ odvádza poistné na základné zdravotné poistenie, vrátane poistného podľa odseku 3, za príslušný kalendárny mesiac v deň, ktorý je určený na výplatu príjmov za príslušný kalendárny mesiac. Ak je výplata príjmov zamestnancov pre jednotlivé organizačné útvary zamestnávateľa rozložená na rôzne dni, poistné na základné zdravotné poistenie za príslušný kalendárny mesiac je splatné v deň poslednej výplaty príjmov zamestnancov zúčtovaných za príslušný kalendárny mesiac. Ak sa takýto deň neurčil, poistné na základné zdravotné poistenie za príslušný kalendárny mesiac je splatné v posledný deň príslušného kalendárneho mesiaca (ďalej len „deň splatnosti“).

(5)	Zamestnávateľ vykazuje za príslušný kalendárny mesiac v štruktúre a forme, ktorú ustanoví ministerstvo zdravotníctva všeobecne záväzným právnym predpisom na návrh kancelárie (§ 95), najneskôr do ôsmich dní po dni splatnosti,
a)	výšku odvedeného poistného na povinné zdravotné poistenie rozčlenené na poistné na povinné zdravotné poistenie zamestnanca a poistné na povinné zdravotné poistenie zamestnávateľa každého zamestnanca,
b)	vymeriavací základ každého zamestnanca, aj keď sa poistné na povinné zdravotné poistenie neplatí (§ 20 ods. 2),
c)	úhrn poistného na povinné zdravotné poistenie zamestnávateľa.

§ 27	
Odvod poistného na základné zdravotné poistenie 
za samostatne zárobkovo činnú osobu a spolupracujúcu osobu

(1)	Samostatne zárobkovo činná osoba vypočítava a odvádza príslušnej zdravotnej poisťovni
a)	poistné na základné zdravotné poistenie za seba z vymeriavacieho základu podľa § 21 alebo  22,
b)	poistné na základné zdravotné poistenie za spolupracujúcu osobu z vymeriavacieho základu podľa § 21.

(2)	Samostatne zárobkovo činná osoba odvádza poistné na základné zdravotné poistenie za seba a za spolupracujúcu osobu formou preddavkov na poistné na základné zdravotné poistenie a doplatku poistného na základné zdravotné poistenie. Tam, kde sa hovorí o poistnom na základné zdravotné poistenie, rozumie sa tým tiež preddavok na poistné na základné zdravotné poistenie a doplatok poistného na základné zdravotné poistenie.

(3)	Samostatne zárobkovo činná osoba odvádza preddavok na poistné na základné zdravotné poistenie za príslušný kalendárny mesiac najneskôr do ôsmeho dňa nasledujúceho kalendárneho mesiaca.

(4)	Samostatne zárobkovo činná osoba môže na základe písomnej žiadosti odviesť preddavok na poistné na základné zdravotné poistenie vopred, ak príslušná zdravotná poisťovňa žiadosti vyhovie, najviac však  na jeden kalendárny rok.

(5)	Doplatok rozdielu medzi preddavkami na poistné na základné zdravotné poistenie a skutočnou výškou poistného na základné zdravotné poistenie určenou z vymeriavacieho základu podľa § 21 a 22 je splatný najneskôr do 31. mája bežného roku za predchádzajúci kalendárny rok. 

(7)	Ak je úhrn preddavkov na poistné na základné zdravotné poistenie vyšší než poistné na základné zdravotné poistenie určené z vymeriavacieho základu podľa § 21 a 22, môže príslušná zdravotná poisťovňa po dohode so samostatne zárobkovo činnou osobou použiť toto poistné na úhradu budúceho poistného na základné zdravotné poistenie počnúc 1. júlom nasledujúcim po preukázaní výšky príjmu za prechádzajúci rok. 

§ 28	
Odvod poistného na základné zdravotné poistenie 
za dobrovoľne nezamestnaného poistenca

(1)	Dobrovoľne nezamestnaný poistenec vypočítava a odvádza príslušnej zdravotnej poisťovni poistné na základné zdravotné poistenie z vymeriavacieho základu podľa § 23.

(2)	Dobrovoľne nezamestnaný poistenec, ktorý je poberateľom dôchodku z cudziny s výnimkou dôchodku na základe záväzku z medzinárodnej zmluvy a dôchodku z členského štátu, odvádza poistné na základné zdravotné poistenie príslušnej zdravotnej poisťovni sám. 

(3)	Dobrovoľne nezamestnaný poistenec odvádza poistné na základné zdravotné poistenie za seba formou preddavkov na poistné na základné zdravotné poistenie a doplatku poistného na základné zdravotné poistenie. Tam, kde sa hovorí o poistnom na základné zdravotné poistenie, rozumie sa tým tiež preddavok na poistné na základné zdravotné poistenie a doplatok poistného na základné zdravotné poistenie.

(4)	Dobrovoľne nezamestnaný poistenec uhrádza preddavok na poistné na základné zdravotné poistenie za príslušný kalendárny mesiac najneskôr do ôsmeho dňa po uplynutí tohto mesiaca.

(5)	Dobrovoľne nezamestnaný poistenec môže na základe písomnej žiadosti odviesť preddavok na poistné na základné zdravotné poistenie vopred, ak príslušná zdravotná poisťovňa žiadosti vyhovie, najviac však  na jeden kalendárny rok.

(6)	Doplatok rozdielu medzi preddavkami na poistné na základné zdravotné poistenie a skutočnou výškou poistného na základné zdravotné poistenie určenou z vymeriavacieho základu podľa § 23 je splatný do 31. mája bežného roku za predchádzajúci kalendárny rok. 

(7)	Ak je úhrn odvedených preddavkov na poistné na základné zdravotné poistenie vyšší než poistné na základné zdravotné poistenie určené z vymeriavacieho základu podľa § 23, môže príslušná zdravotná poisťovňa po dohode s dobrovoľne nezamestnaným poistencom použiť toto poistné na úhradu budúceho poistného na základné zdravotné poistenie počnúc 1. júlom nasledujúcim po preukázaní výšky príjmu za prechádzajúci rok. 

Odvod poistného na základné zdravotné poistenie
za ostatné skupiny poistencov

§ 29	

(1)	Národný úrad práce odvádza poistné na základné zdravotné poistenie za poistenca, ktorému sa poskytuje podpora v nezamestnanosti.

(2)	Štát odvádza poistné na základné zdravotné poistenie za poistenca štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zdravotníctva“).

§ 30	

(1)	Národný úrad práce odvádza poistné na základné zdravotné poistenie za príslušný kalendárny mesiac príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do ôsmich dní po uplynutí tohto mesiaca, a vykazuje údaje potrebné na vykonávanie základného zdravotného poistenia za príslušný kalendárny mesiac v štruktúre a forme, ktorú ustanoví ministerstvo zdravotníctva všeobecne záväzným právnym predpisom na návrh kancelárie (§ 95).

(2)	Podrobností o čerpaní a zúčtovaní poistného na povinné zdravotné poistenie, ktoré platí Národný úrad práce a štát, ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“). 

§ 31	
Neplnenie povinnosti platiť poistné na základné zdravotné poistenie

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše platiteľovi poistného uvedenému v § 6 ods. 1 písm. b), d) a e) a v § 6 ods. 2, 3 a 8 poistné na základné zdravotné poistenie do troch mesiacov odo dňa splatnosti, ak platiteľ poistného nezaplatil toto poistné vôbec alebo ak ho zaplatil v nesprávnej výške; právo predpísať poistné na základné zdravotné poistenie po uplynutí tejto lehoty nie je týmto dotknuté. 

(2)	Ak zamestnávateľ nepredloží ani na výzvu príslušnej zdravotnej poisťovne podklady potrebné na zistenie správnej výšky poistného na základné zdravotné poistenie, ktoré bol povinný zaplatiť, predpíše mu príslušná zdravotná poisťovňa poistné na základné zdravotné poistenie na základe podkladov iného zamestnávateľa obdobného charakteru do troch mesiacov odo dňa splatnosti; právo predpísať poistné na základné zdravotné poistenie po uplynutí tejto lehoty nie je týmto dotknuté. 

§ 32	
Splatnosť poistného na základné zdravotné poistenie

(1)	Poistné na základné zdravotné poistenie sa odvádza v slovenských korunách na účet príslušnej zdravotnej poisťovne, ak tento zákon neustanovuje inak.

(2)	Poistné na základné zdravotné poistenie sa platí
a)	bezhotovostným prevodom z účtu platiteľa poistného na účet príslušnej zdravotnej poisťovne,
b)	poštovou poukážkou na účet príslušnej zdravotnej poisťovne, alebo
c)	v pokladni príslušnej zdravotnej poisťovne. 

(3) 	Za deň platby poistného na základné zdravotné poistenie sa považuje
a)	pri bezhotovostnom prevode z účtu deň, v ktorom sa platba  pripísala na účet príslušnej zdravotnej poisťovne,
b)	pri platbe poštovou poukážkou deň, keď banka alebo pošta prijala hotovosť.

(4)	Platiteľ poistného je povinný na výzvu príslušnej zdravotnej poisťovne preukázať bez zbytočného odkladu skutočnosti uvedené v odseku 3.

(5)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže na základe písomnej žiadosti platiteľa poistného, ktorý je povinný platiť poistné na základné zdravotné poistenie alebo bol povinný platiť poistné na základné zdravotné poistenie, povoliť splátky dlžných súm poistného na základné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania (§ 35) a pokuty (§ 36) z dôvodu platobnej neschopnosti tohto platiteľa, ak možno predpokladať, že v období nie dlhšom ako deväť mesiacov bude schopný splácať dlžné sumy a ak v čase rozhodovania o povolení splátok riadne plní povinnosť platiť poistné na základné zdravotné poistenie. 

(6)	V prípade nedodržania termínu splátky, ktorý určila príslušná zdravotná poisťovňa pre jednotlivé splátky, alebo zaplatením nižšej sumy jednotlivej splátky, ako určila príslušná zdravotná poisťovňa, je splatná celá dlžná suma poistného na základné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania (§ 35) a pokuty (§ 36). Platiteľ poistného je povinný túto sumu uhradiť do 30 kalendárnych dní po tom, ako sa stala splatnou. 

(7)	Ak poistné na zdravotné poistenie a poplatok z omeškania je príjmom štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu,) Všeobecná zdravotná poisťovňa (ďalej len „všeobecná poisťovňa“) môže uplatniť postup podľa odseku 5 len so súhlasom ministerstva financií.

§ 33	
Vrátenie poistného na základné zdravotné poistenie

(1)	Poistné na základné zdravotné poistenie zaplatené bez právneho dôvodu alebo časť presahujúcu správnu výšku poistného na základné zdravotné poistenie (ďalej len „preplatok na poistnom na základné zdravotné poistenie“) je príslušná zdravotná poisťovňa povinná vrátiť platiteľovi poistného alebo jeho právnemu nástupcovi.

(2)	Preplatok na poistnom na základné zdravotné poistenie platiteľa poistného alebo jeho právneho nástupcu, voči ktorému má zdravotná poisťovňa pohľadávku, môže príslušná zdravotná poisťovňa po dohode s týmto platiteľom poistného
a)	započítať s touto pohľadávkou alebo
b)	použiť na úhradu budúceho poistného na základné zdravotné poistenie počnúc kalendárnym mesiacom nasledujúcim po kalendárnom mesiaci, v ktorom vznikla povinnosť vrátiť preplatok na poistnom na základné zdravotné poistenie.

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa vráti preplatok na poistnom na základné zdravotné poistenie alebo jeho časť, ak sa rozhodne vrátiť tento preplatok alebo jeho časť platiteľovi poistného alebo jeho právnemu nástupcovi, do dvoch mesiacov
a)	od vykonania kontroly prostriedkov povinného zdravotného poistenia u platiteľa poistného (ďalej len „ kontrola platiteľa poistného“),
b)	od doručenia písomnej žiadosti platiteľa poistného alebo jeho  právneho nástupcu.

(4)	Právo na vrátenie preplatku na poistnom na základné zdravotné poistenie alebo jeho časti sa premlčí do troch rokov od posledného dňa kalendárneho mesiaca, v ktorom sa tento preplatok alebo jeho časť pripísal na účet príslušnej zdravotnej poisťovne. 

§ 34	
Premlčanie poistného na základné zdravotné poistenie

(1)	Právo predpísať poistné na základné zdravotné poistenie sa premlčí za tri roky odo dňa jeho splatnosti.

(2)	Právo vymáhať poistné na základné zdravotné poistenie sa premlčí za jeden rok odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým sa toto poistné predpísalo.

(3)	Na právo vymáhať poplatok z omeškania (§ 35) a pokutu (§ 36) sa vzťahujú ustanovenia odsekov 1 a 2. 

(4)	Ak platiteľ poistného, poistenec, právnická osoba alebo fyzická osoba nesplnila oznamovaciu povinnosť (§ 8 až 16), právo predpísať poistné na základné zdravotné poistenie sa nepremlčuje.

Sankcie za porušenie povinností  v základnom zdravotnom poistení

§ 35	
Poplatok z omeškania

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše platiteľovi poistného uvedenému v § 6 ods. 1 písm. b), d) a e) a v § 6 ods. 2, 3 a 8 poplatok z omeškania vo výške 0,1 % z dlžnej sumy poistného na základné zdravotné poistenie za každý kalendárny deň omeškania odo dňa pôvodnej splatnosti poistného na základné zdravotné poistenie za príslušný kalendárny mesiac alebo odo dňa skrátenia tohto poistného za príslušný kalendárny mesiac do dňa, keď sa dlžná suma pripísala na účet príslušnej zdravotnej poisťovne alebo banka, pošta alebo príslušná zdravotná poisťovňa prijala hotovosť. Suma poplatku z omeškania je najviac vo výške  zodpovedajúcej trojnásobku sumy predpísaného poistného na základné zdravotné poistenie.

(2)	Najnižšia suma poplatku z omeškania je 100 Sk.

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže na základe písomnej žiadosti platiteľa poistného v odôvodnenom prípade odpustiť povinnosť platiť poplatok z omeškania alebo znížiť jeho výšku, ak platiteľ poistného zaplatil dlžné sumy poistného na základné zdravotné poistenie najneskôr v deň podania žiadosti. 

(4)	Za odôvodnený prípad na odpustenie poplatku z omeškania sa na účely tohto zákona rozumie preukázaná druhotná platobná neschopnosť platiteľa poistného.

§ 36	
Pokuta

(1)	Za nesplnenie alebo porušenie povinností, ktoré ustanovuje tento zákon v § 38, a za neúplné alebo nesprávne oznámenie údajov potrebných na vykonávanie základného zdravotného poistenia príslušná zdravotná poisťovňa môže uložiť poistencovi pokutu do výšky 5 000 Sk a za opätovné nesplnenie alebo porušenie povinností, za ktoré sa už pokuta uložila, až do výšky 10 000 Sk.

(2)	Za nesplnenie alebo porušenie povinností, ktoré ustanovuje tento zákon v § 39, a za neúplné alebo nesprávne oznámenie údajov potrebných na vykonávanie základného zdravotného poistenia príslušná zdravotná poisťovňa môže uložiť 
a)	zamestnávateľovi pokutu do výšky 100 000 Sk a za opätovné nesplnenie alebo porušenie povinností, za ktoré sa už pokuta uložila, až do výšky 200 000 Sk,
b)	samostatne zárobkovo činnej osobe a dobrovoľne nezamestnanému poistencovi do výšky  5 000 Sk a za opätovné nesplnenie alebo porušenie povinností, za ktoré sa už pokuta uložila, až do výšky 10 000 Sk.

(3)	Za nesplnenie povinnosti, ktorú ustanovuje tento zákon v § 8 až 16, príslušná zdravotná poisťovňa môže uložiť pokutu do výšky 10 000 Sk a za opätovné nesplnenie alebo porušenie tejto povinnosti, za ktoré sa už pokuta uložila, až do výšky 20 000 Sk.

(4)	Pri ukladaní pokuty sa prihliada na závažnosť nesplnenia alebo porušenia povinnosti, dobu trvania porušenia povinnosti a dôsledky nesplnenia alebo porušenia povinnosti.

(5)	Najnižšia suma pokuty je 100 Sk. 

(6)	Pokutu nie je možné uložiť, ak sa platiteľovi poistného predpísal poplatok z omeškania za to isté nesplnenie alebo porušenie povinnosti.

 Práva a povinnosti poistencov  a platiteľov poistného 

§ 37	
Práva poistenca

(1)	Poistenec má právo
a)	na výber jednej zdravotnej poisťovne vykonávajúcej základné zdravotné poistenie, s výnimkou člena rodiny, ktorý má právo vybrať si len zdravotnú poisťovňu vykonávajúcu povinné zdravotné poistenie poistenca, od ktorého odvodzuje svoje základné zdravotné poistenie a poistenca uvedeného v § 43 ods. 1,
b)	na výber zdravotnej poisťovne dvakrát ročne k 1. januáru a  k 1. júlu s výnimkou poistenca uvedeného v § 43 ods. 1, poistenca vo výkone väzby a poistenca vo výkone trestu odňatia slobody, 
c)	na výber lekára alebo iného odborného pracovníka v zdravotníctve a zdravotníckeho zariadenia, ktorí sú v zmluvnom vzťahu s príslušnou zdravotnou poisťovňou s výnimkou závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti a zdravotnej starostlivosti poskytovanej poistencovi vo väzbe a poistencovi vo výkone trestu odňatia slobody; toto právo môže uplatniť jedenkrát  za šesť mesiacov,
d)	na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytovanú na základe základného zdravotného poistenia, ktorá sa poskytla v zdravotníckom zariadení v Slovenskej republike, ktoré uzatvorilo zmluvu o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (ďalej len „zmluva“) s príslušnou zdravotnou poisťovňou (ďalej len „zmluvné zdravotnícke zariadenie“),
e)	na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave poskytovanú na základe základného zdravotného poistenia v nezmluvnom zdravotníckom zariadení, 
f)	podieľať sa na kontrole vedenia osobného účtu poistenca a žiadať z neho výpisy.

(2)	Výber zdravotnej poisťovne sa vykonáva na tlačive s označením príslušnej zdravotnej poisťovne, v ktorom štruktúru základných údajov určí kancelária (§ 95) po dohode s ministerstvom zdravotníctva. 

(3)	Poistenec, ktorý sa pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti nepreukáže preukazom poistenca a dokladom vydaným podľa § 57 ods. 2, má právo len na poskytnutie zdravotnej starostlivosti v prípade náhleho ochorenia, úrazu alebo život ohrozujúceho stavu.

§ 38	
Povinnosti poistenca

(1)	Poistenec je povinný v príslušnej zdravotnej poisťovni 
a)	vybrať pre seba a člena rodiny jednu zdravotnú poisťovňu § 37 ods. 1 písm. a) a b),
b)	plniť oznamovaciu povinnosť (§ 8  až 16),
c)	vrátiť poistné na základné zdravotné poistenie štátu v prípade nesplnenia oznamovacej povinnosti (§ 13),  
d)	oznámiť do ôsmich dní zmenu mena, priezviska, rodného čísla a miesta trvalého pobytu za seba a za člena rodiny a dať si zapísať túto zmenu do preukazu poistenca,
e)	oznámiť a preukázať do ôsmich dní, že 
1.	vykonáva zárobkovú činnosť v cudzine a základné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v cudzine,  
2.	sa dlhodobo, najmenej šesť mesiacov, zdržiava v cudzine a základné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v cudzine, 
f)	vrátiť do ôsmich dní preukaz poistenca príslušnej zdravotnej poisťovni, ak 
1.	zmenil zdravotnú poisťovňu,
2.	vykonáva zárobkovú činnosť v cudzine,
3.	sa dlhodobo, najmenej šesť mesiacov, zdržiava v cudzine, 
g)	platiť príslušnej zdravotnej poisťovni poistné na základné zdravotné poistenie, ak túto povinnosť nemá iný platiteľ poistného.

(2)	Poistenec je povinný oznámiť praktickému lekárovi pre dospelých, praktickému lekárovi pre deti a dorast, dorastovému lekárovi, gynekológovi a zubnému lekárovi zmenu zdravotnej poisťovne do ôsmich dní od tejto zmeny.

(3)	Poistenec je povinný preukázať sa pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe základného zdravotného poistenia preukazom poistenca a dokladom vydaným podľa § 58 ods. 2 a dať si zapísať predpísanie lieku a zdravotníckej pomôcky a  vydanie lieku a zdravotníckej pomôcky do tohto dokladu; stratu, zničenie a poškodenie týchto dokladov bezodkladne oznámi príslušnej zdravotnej poisťovni, ktorá mu vydá náhradný doklad.

(4)	Poistenec je povinný podrobiť sa kontrole poskytovanej zdravotnej starostlivosti vykonávanej podľa § 85 ods. 1 písm. c). 

§ 39	
Povinnosti platiteľa poistného 

(1)	Zamestnávateľ je povinný
a)	prihlásiť sa do registra platiteľov poistného na predpísanom tlačive v príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich dní odo dňa vzniku povinnosti platiť poistné na základné zdravotné poistenie,
b)	viesť a uchovávať počas desiatich rokov účtovné doklady a iné doklady potrebné na správne určenie vymeriavacieho základu, výšky poistného na základné zdravotné poistenie a jeho platenia,
c)	hlásiť a preukázať do ôsmich dní každú zmenu svojho názvu alebo obchodného mena, sídla, identifikačného čísla organizácie, čísla bankového účtu, zmenu dňa,  ktorý je určený na výplatu príjmov, vstup do likvidácie a podanie návrhu na konkurz alebo vyrovnanie,
d)	plniť oznamovaciu povinnosť (§ 9),
e)	platiť, odvádzať a vykazovať príslušnej zdravotnej poisťovni poistné na základné zdravotné poistenie (§ 26),
f)	viesť a uchovávať evidenciu o tom, že zamestnanec je zúčastnený na základnom zdravotnom poistení,
g)	viesť a uchovávať evidenciu o zamestnancovi podľa príslušnej zdravotnej poisťovne, ktorá obsahuje
1.	meno a priezvisko, 
2.	rodné číslo,
3.	trvalý pobyt,
4.	vznik a zánik dôvodu účasti na základnom zdravotnom poistení,
5.	údaj o poberaní dôchodku,
6.	príjem zo zárobkovej činnosti zo zamestnania za jednotlivé výplatné obdobia,
h)	predložiť na kontrolu účtovné doklady a štatistické doklady súvisiace s platením poistného na základné zdravotné poistenie.

(2)	Za náklady spojené s vykonávaním základného zdravotného poistenia nepatrí platiteľovi poistného žiadna náhrada.

(3)	Samostatne zárobkovo činná osoba je povinná preukázať príslušnej zdravotnej poisťovni základ dane z podnikania, za spolupracujúcu osobu základ dane z činnosti spolupracujúcej osoby v rozhodujúcom období najneskôr do 31. mája bežného roku na tlačive, ktorého vzor určí kancelária (§ 95) po dohode s ministerstvom zdravotníctva.

(4)	Dobrovoľne nezamestnaný poistenec, ktorý má vlastný príjem, je povinný príslušnej zdravotnej poisťovni preukázať základ dane z tohto príjmu v rozhodujúcom období najneskôr do 31. mája bežného roku na tlačive, ktorého vzor určí kancelária (§ 95).

Organizácia  základného zdravotného   poistenia

Vykonávanie základného zdravotného poistenia
 
§ 40	

Základné zdravotné poistenie vykonávajú všeobecná poisťovňa, Spoločná zdravotná poisťovňa (ďalej len „spoločná poisťovňa“), rezortná zdravotná poisťovňa, odvetvová zdravotná poisťovňa, podniková zdravotná poisťovňa a občianska zdravotná poisťovňa zriadená podľa právneho predpisu  účinného do 30. júna 2002 a rezortná poisťovňa zriadená podľa tohto zákona (ďalej len „rezortná poisťovňa“). 

§ 41	

(1)	Štát sa podieľa na zabezpečení platobnej schopnosti všeobecnej poisťovne a spoločnej poisťovne poskytnutím návratnej finančnej výpomoci až do výšky 100 % jej platobnej neschopnosti.

(2)	Štát sa môže podieľať na zabezpečení platobnej schopnosti rezortnej poisťovne poskytnutím návratnej finančnej výpomoci na základe rozhodnutia vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“).

(3)	Všeobecná poisťovňa a spoločná poisťovňa sú verejnoprávne inštitúcie.

(4)	Rezortná poisťovňa je právnická osoba.

§ 42	
Všeobecná poisťovňa a rezortná poisťovňa

Všeobecná poisťovňa a rezortná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie pre poistencov, ktorí si túto zdravotnú poisťovňu vybrali na vykonávanie základného zdravotného poistenia, s výnimkou poistencov uvedených v § 43 ods. 1.

Spoločná poisťovňa  
§ 43	

(1)	Spoločná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie pre poistenca, ktorý 
a)	je príslušníkom Policajného zboru,
b)	je osobou vykonávajúcou profesionálnu službu v ozbrojených silách) (ďalej len „profesionálny vojak“), vojakom vojsk Ministerstva vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“) a vojakom Železničného vojska Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo dopravy“),
c)	je príslušníkom zboru,
d)	je príslušníkom Železničnej polície,
e)	je príslušníkom Slovenskej informačnej služby (ďalej len „informačná služba“),
f)	je príslušníkom Hasičského a záchranného zboru, 
g)	je vojakom,
h)	je žiakom vojenskej školy a študentom vojenskej školy, ktorý sa pripravuje na službu profesionálneho vojaka,
i)	prestal byť poistencom uvedeným v písmene v písmene a) až h) z dôvodov poškodenia zdravia, ak si nevybrala inú zdravotnú poisťovňu,
j)	je zamestnancom Ministerstva vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“), Ministerstva obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo obrany“), ministerstva dopravy, Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“), rozpočtovej organizácie a príspevkovej  organizácie, ktorých zriaďovateľom sú uvedené ústredné orgány štátnej správy, a orgánu štátnej správy v colníctve, alebo prestal byť týmto zamestnancom a nevybral si na vykonávanie povinného zdravotného poistenia všeobecnú poisťovňu alebo rezortnú poisťovňu,
k)	je zamestnancom Železníc Slovenskej republiky a Železničnej spoločnosti, a. s.

(2)	Spoločná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie pre poistenca, ak o to požiada, a ktorý je
a)	ústavným činiteľom,
b)	zamestnancom  iného ústredného orgánu štátnej správy ako uvedeného v odseku 1 písm. j), Kancelárie  prezidenta Slovenskej  republiky, Kancelárie národnej rady, Kancelárie Ústavného súdu Slovenskej republiky, Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky, Národného bezpečnostného úradu, Armády Slovenskej republiky, Železničného vojska, zboru, Policajného zboru, informačnej služby, súdu, prokuratúry, sudcom a prokurátorom ,
c)	žiakom  strednej školy  a  študentom vysokej školy študijného odboru zameraného na železničnú dopravu, 
d)	poberateľom dávky výsluhového zabezpečenia podľa osobitných predpisov.) 

(3) Spoločná poisťovňa môže vykonávať základné zdravotné poistenie aj pre iného  poistenca, ak o  to požiada. 

(4)	Spoločná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie pre členov rodín poistencov uvedených v odseku 1 až 3.

§ 44	

(1)	Spoločná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie poistencov uvedených v § 43 ods. 1 písm. a) až f) odo dňa vzniku služobného pomeru a členov ich rodín;  ak  ide  o  vojaka alebo o žiaka  vojenskej  školy a  študenta  vojenskej  školy a členov ich rodín, odo dňa ich skutočného nástupu na základnú službu, náhradnú službu, prípravnú službu alebo  štúdium na vojenskej škole; u poistenca uvedeného  v  § 43 ods. 1  písm. i) a člena jeho rodiny začne vykonávať základné zdravotné poistenie odo dňa výberu spoločnej poisťovne; poistenca uvedeného  v  § 43 ods. 1  písm. j) a k) a člena jeho rodiny začne vykonávať základné zdravotné poistenie odo dňa začatia vykonávania zárobkovej činnosti zamestnanca.

(2)	Spoločná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie poistencov  uvedených v § 43 ods. 2 a  3 a členov ich rodín podľa § 37 ods. 1 písm. a) a b).

(3)	Spoločná poisťovňa vykonáva základné zdravotné poistenie poistencov uvedených v § 43 ods. 1 až  3 a členov ich rodín do skončenia zárobkovej činnosti zamestnanca,  štúdia  na vojenskej škole, základnej služby, náhradnej služby alebo prípravnej služby, najdlhšie do dňa, ktorý predchádza dňu, v ktorom začala vykonávať základné zdravotné poistenie všeobecná poisťovňa alebo rezortná poisťovňa.

(4)	Dňom, od ktorého vykonáva základné zdravotné poistenie spoločná poisťovňa pre poistencov uvedených v § 43 ods. 1 a členov ich rodín, prestáva vykonávať základné zdravotné poistenie všeobecná poisťovňa alebo rezortná poisťovňa. 

Rezortná poisťovňa

§ 45	

Rezortnú poisťovňu zriaďuje na základe povolenia ministerstva zdravotníctva právnická osoba alebo fyzická osoba (ďalej len „zriaďovateľ“).

Podmienky zriadenia rezortnej poisťovne
§ 46	

(1)	K žiadosti o zriadenie rezortnej poisťovne musí zriaďovateľ priložiť
a)	vyhlásenie, že predbežne registruje najmenej 50 000 poistencov,
b)	doklad, že disponuje s účelovým vkladom vo výške najmenej 100 000 000 Sk deponovaným v banke so sídlom v Slovenskej  republike na zriaďovacie náklady zdravotnej poisťovne; nevyčerpaný zostatok účelového vkladu sa použije na správu rezortnej poisťovne,
c)	doklad, že vinkuluje kauciu najmenej v sume 10 000 000 Sk po celú dobu svojej činnosti v banke so sídlom v Slovenskej republike počas trvania rezortnej poisťovne s dispozičným právom ministerstva zdravotníctva,
d)	rozbor predpokladaných príjmov a výdavkov rezortnej poisťovne, ktorého súčasťou je aj poistný plán a návrh poistného rozpočtu,
e)	návrh štatútu rezortnej poisťovne, ktorý upraví organizačnú štruktúru, činnosť samosprávnych orgánov a výkonných orgánov rezortnej poisťovne; zmena štatútu podlieha schváleniu ministerstva zdravotníctva,
f)	účtovnú závierku zriaďovateľa zostavenú k poslednému dňu predchádzajúceho účtovného obdobia, ak ide o zriaďovateľa, ktorý je právnickou osobou, a potvrdením banky, že je schopný plniť podmienky podľa písmena b) a c),
g)	vyhlásenie, že nie je v konkurze alebo nebol proti nemu zamietnutý návrh na vyhlásenie konkurzu) pre nedostatok majetku alebo v likvidácii, 
h)	potvrdenie, že daňový orgán neeviduje nedoplatok na daniach, všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa nedoplatok na poistnom na povinné zdravotné poistenie, Sociálna poisťovňa nedoplatok na poistnom na nemocenské poistenie, dôchodkové poistenie a poistenie zodpovednosti zamestnávateľa za škodu pri pracovnom úraze a chorobe z povolania a Národný úrad práce nedoplatok na príspevku na poistenie v nezamestnanosti,
i)	potvrdenie, že zriaďovateľ, ak je fyzická osoba, a člen štatutárneho orgánu je bezúhonný.

(2)	Za bezúhonného na účely tohto zákona sa považuje ten, kto nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za trestný čin hospodársky.) Bezúhonnosť sa preukazuje výpisom z registra trestov) nie starším ako tri mesiace.

(3)	Ministerstvo zdravotníctva vydá povolenie na zriadenie rezortnej poisťovne, ak zriaďovateľ spĺňa podmienky podľa odseku l. Túto skutočnosť oznámi ministerstvu financií do 15 dní odo dňa vydania povolenia na zriadenie rezortnej poisťovne. Na konanie o vydaní povolenia na zriadenie rezortnej poisťovne sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.)

(4)	Zriaďovateľ prevedie účelový vklad na účet rezortnej poisťovne do desiatich dní odo dňa vydania povolenia na zriadenie rezortnej poisťovne; rezortná poisťovňa ho vedie na osobitnom analytickom účte.

§ 47	

(1)	Rezortná poisťovňa sa zapisuje do obchodného registra ako právnická osoba.)

(2)	Rezortná poisťovňa je povinná do troch mesiacov od zriadenia vykonávať základné zdravotné poistenie najmenej 50 000 poistencov.

(3)	Rezortná poisťovňa je povinná spĺňať podmienku vykonávať základné zdravotné poistenie pre najmenej 300 000 poistencov po uplynutí dvoch rokov od vydania povolenia po celú dobu svojho trvania. 

(4)	Rezortná poisťovňa je povinná vinkulovať kauciu v sume 10 000 000 Sk s dispozičným právom ministerstva zdravotníctva po celú dobu svojho trvania. Ministerstvo zdravotníctva požije kauciu alebo jej časť na úhradu záväzkov rezortnej poisťovne, ak táto neplní povinnosť podľa § 102 ods. 9. Rezortná poisťovňa je povinná doplniť kauciu do ustanovenej výšky do jedného mesiaca odo dňa jej použitia.

Zrušenie a zánik rezortnej poisťovne 

§ 48	
Spôsoby zrušenia rezortnej poisťovne

(1)	Rezortnú poisťovňu zrušuje minister zdravotníctva rozhodnutím. Zániku rezortnej poisťovne predchádza jej zrušenie bez likvidácie alebo zrušenie s likvidáciou. Rezortná poisťovňa zaniká ku dňu výmazu z obchodného registra. Návrh na výmaz z obchodného registra podáva zrušená rezortná poisťovňa, ak sa zrušuje bez likvidácie, do ôsmich dní odo dňa jej zrušenia; ak sa rezortná poisťovňa zrušuje s likvidáciou, návrh na výmaz z obchodného registra podáva likvidátor v rovnakej lehote.   

(2)	Rezortnú poisťovňu môže zrušiť minister zdravotníctva na podnet orgánu štátneho dozoru, ak
a)	nemá od troch mesiacov do jedného roka od zriadenia najmenej 50 000 poistencov,
b)	nemá od jedného roka do dvoch rokov od zriadenia a po celú dobu svojho trvania najmenej 300 000 poistencov,
c)	nepreukáže vinkuláciu kaucie v ustanovenej sume. 

(3)	Rezortnú poisťovňu zruší minister zdravotníctva na podnet orgánu štátneho dozoru, ak opakovane alebo závažným spôsobom poruší ustanovenia tohto zákona o hospodárení a o prerozdeľovaní poistného na základné zdravotné poistenie. 

(4)	Rezortnú poisťovňu zruší minister zdravotníctva bez likvidácie, ak vydal rozhodnutie o jej splynutí alebo zlúčení so všeobecnou poisťovňou, spoločnou poisťovňou alebo inou rezortnou poisťovňou alebo rozdelení.

(5)	Rezortnú poisťovňu zruší minister zdravotníctva s likvidáciou, ak
a)	vydal rozhodnutie o jej zrušení alebo
b)	rezortná poisťovňa požiadala ministra zdravotníctva o zrušenie.

(6)	Rozhodnutie o zrušení rezortnej poisťovne podľa odseku 5 musí obsahovať spôsob prevodu poistencov do všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne alebo inej rezortnej poisťovne. Vydanie rozhodnutia oznámi minister zdravotníctva ministerstvu financií do 15 dní odo dňa vydania takéhoto rozhodnutia. 

(7)	Na konanie o zrušení rezortnej poisťovne sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní;52) rozhodnutie nemá odkladný účinok.

§ 49	
Zrušenie rezortnej poisťovne bez likvidácie

(1)	Splynutie, zlúčenie alebo rozdelenie rezortnej poisťovne ku dňu, ktorý určí minister zdravotníctva v rozhodnutí o splynutí, zlúčení alebo rozdelení rezortnej poisťovne na základe predchádzajúceho stanoviska orgánu štátneho dozoru, je možné len na základe dohody príslušných zdravotných poisťovní a predchádzajúceho súhlasu zriaďovateľa.

(2)	Rezortná poisťovňa je povinná zaslať ministrovi zdravotníctva oznámenie o pripravovanom splynutí, zlúčení alebo rozdelení a odovzdať kancelárii všetky potrebné informácie na účely vykonania zmien v centrálnom registri poistencov. 

(3)	Pri zlúčení prechádzajú poistenci zrušenej rezortnej poisťovne do všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne alebo inej rezortnej poisťovne, s ktorou sa zrušovaná rezortná poisťovňa zlučuje, odo dňa uvedeného v rozhodnutí o zlúčení. 

(4)	Pri splynutí prechádzajú poistenci zrušenej rezortnej poisťovne do všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne alebo inej rezortnej poisťovne, s ktorou rezortná poisťovňa splýva, odo dňa uvedeného v rozhodnutí o splynutí. 

(5)	Kaucie prevyšujúce sumu uvedenú v § 47 ods. 4, ktoré vinkulovali viacerí zriaďovatelia,  sa vrátia zriaďovateľom.

(6)	Pri rozdelení prechádzajú všetky finančné prostriedky, majetok, záväzky a pohľadávky zrušenej rezortnej poisťovne na zdravotné poisťovne, ktoré prevzali poistencov, pomerne podľa počtu prevzatých poistencov na základe ich vekovej štruktúry. Majetok sa vysporiada protokolárne dohodou všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a inej rezortnej poisťovne.

(7)	Zrušená rezortná poisťovňa je povinná pri splynutí, zlúčení alebo rozdelení 
a)	uspokojiť nároky zamestnancov vzniknutých do skončenia ich zárobkovej činnosti podľa všeobecne záväzných právnych predpisov,
b)	zaplatiť odvody do štátneho rozpočtu, vrátane záväzkov za návratné finančné výpomoci z prostriedkov štátneho rozpočtu a z iných účelovo určených zdrojov,
c)	odviesť poistné na základné zdravotné poistenie, poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie a poistné na poistenie zodpovednosti zamestnávateľa za škodu pri pracovnom úraze a chorobe z povolania a príspevok na poistenie v nezamestnanosti,
d)	vypracovať mimoriadnu účtovnú závierku k predpokladanému dňu splynutia, zlúčenia alebo rozdelenia, vrátane inventarizácie majetku a záväzkov.

Zánik rezortnej poisťovne s likvidáciou

§ 50	

(1)	Zápisom likvidácie zrušenej rezortnej poisťovne do obchodného registra prechádzajú práva zriaďovateľa na ministerstvo zdravotníctva.

(2)	Likvidátora vymenúva a odvoláva minister zdravotníctva. Likvidátorom nemôže byť 
a)	osoba, ktorá je členom samosprávneho orgánu rezortnej poisťovne v likvidácii, 
b)	štatutárny orgán a zamestnanec v priamej riadiacej pôsobnosti štatutárneho zástupcu rezortnej poisťovne, ktorá vstúpila do likvidácie,
c)	osoba blízka) osobám uvedených v písmene a) a b),
d)	osoba, ktorá už súbežne vykonáva likvidáciu viac ako dvoch právnických osôb,
e)	osoba, ktorá nie je bezúhonná (§ 46 ods. 2).

(3)	Návrh na zápis rezortnej poisťovne do likvidácie a návrh na zápis, zmenu a výmaz likvidátora v obchodnom registri podáva registrovému súdu ministerstvo zdravotníctva. Zrušená rezortná poisťovňa používa počas likvidácie obchodné meno s dodatkom „v likvidácii“.

(4)	Vstupom do likvidácie zanikajú orgány zrušenej rezortnej poisťovne a pôsobnosť konať vo všetkých veciach súvisiacich s likvidáciou prechádza na likvidátora. 

(5)	Lehotu skončenia likvidácie, rozpočet likvidácie a odmenu likvidátora určuje ministerstvo zdravotníctva s ohľadom na dodržanie lehoty na skončenie likvidácie a na rozpočet likvidácie.

§ 51	

(1)	Poistencov zrušenej rezortnej poisťovne prevezme všeobecná poisťovňa, ak spoločná poisťovňa alebo iná rezortná poisťovňa neprevezme poistencov na základe dohody odo dňa uvedeného v rozhodnutí o zrušení.

(2)	 Pohľadávky zrušenej rezortnej poisťovne vrátane odplaty za jej postúpenie (§ 91 ods. 13) a záväzky voči zdravotníckym zariadeniam prechádzajú na všeobecnú poisťovňu, spoločnú poisťovňu alebo inú rezortnú poisťovňu pomerne podľa počtu prevzatých poistencov dňom schválenia mimoriadnej účtovnej závierky ministerstvom zdravotníctva a spísaním protokolu o prevzatí.

(3)	Protokol o prevzatí obsahuje inventarizáciu
a)	poistencov prechádzajúcich do všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne alebo inej rezortnej poisťovne,
b)	pohľadávok,
c)	záväzkov voči zdravotníckym zariadeniam,
d)	vybraného poistného na základné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút.

(4)	Záväzky zrušenej rezortnej poisťovne za poskytnutú zdravotnú starostlivosť voči zdravotníckym zariadeniam, ktoré prešli na všeobecnú poisťovňu, spoločnú poisťovňu alebo inú rezortnú poisťovňu, sa uhrádzajú
a)	z vybraného poistného na základné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút,
b)	z vymožených pohľadávok,
c)	zo zdrojov, ktoré ustanoví zákon o štátnom rozpočte alebo z iných štátom účelovo určených zdrojov do 12 mesiacov odo dňa schválenia mimoriadnej účtovnej závierky rezortnej poisťovne ku dňu jej vstupu do likvidácie.

§ 52	

(1)	Likvidátor je oprávnený konať v mene zrušenej rezortnej poisťovne odo dňa vymenovania za likvidátora. Na konanie likvidátora, ktoré neupravuje tento zákon, sa vzťahuje osobitný predpis.)

(2)	Likvidátor je oprávnený v priebehu likvidácie vykonávať len úkony, ktoré vedú k likvidácii zrušenej rezortnej poisťovne, najmä
a)	zverejniť v Obchodnom vestníku oznámenie o vstupe zrušenej rezortnej poisťovne do likvidácie s výzvou, aby všetci veritelia zrušenej rezortnej poisťovne a iné právnické osoby a fyzické osoby a orgány, ktorých sa likvidácia dotýka, s výnimkou všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a inej rezortnej poisťovne, prihlásili svoje pohľadávky v lehote do 90 dní od vstupu zrušenej rezortnej poisťovne do likvidácie a upozorniť platiteľov poistného na povinnosť platiť a odvádzať poistné na základné zdravotné poistenie na účet všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne alebo inej rezortnej poisťovne, ktorá prevzala poistencov,
b)	vypracovať protokol o prevzatí a zostaviť účtovnú závierku podľa § 51 ods. 3,
c)	uspokojiť nároky zamestnancov zrušenej rezortnej poisťovne, ktoré vznikli do skončenia ich zárobkovej činnosti podľa všeobecne záväzných právnych predpisov,
d)	speňažiť majetok zrušenej rezortnej poisťovne po predchádzajúcom súhlase ministerstva zdravotníctva v súlade s plánom speňaženia majetku. 

(3)	Likvidátor je povinný zaslať ministerstvu zdravotníctva a ministerstvu financií na schválenie do 30 dní odo dňa vstupu zrušenej rezortnej poisťovne do likvidácie mimoriadnu účtovnú závierku vypracovanú ku dňu vstupu zrušenej rezortnej poisťovne do likvidácie a rozpočet nákladov na likvidáciu a výnosov z likvidácie v druhovom členení, predpokladaný výsledok likvidácie v skladbe aktív súvahy s bilančným ocenením jednotlivých položiek a očakávanými reálnymi výnosmi z ich speňaženia vo vedľajšom stĺpci, organizačné zabezpečenie likvidácie, časový harmonogram priebehu likvidácie a plánovaný vývoj stavu zamestnancov.

(4)	Likvidátor je povinný priebežne predkladať ministerstvu zdravotníctva správu o stave a priebehu likvidácie zrušenej rezortnej poisťovne. 

(5)	Likvidáciu zrušenej rezortnej poisťovne nie je možné prerušiť iným konaním podľa osobitných predpisov.)

(6)	Náklady na činnosť likvidačnej skupiny a náklady súvisiace z prevádzkou likvidovanej rezortnej poisťovne možno uhradiť len z majetku likvidovanej rezortnej poisťovne.

§ 53	

(1)	Likvidátor speňaží majetok zrušenej rezortnej poisťovne, s výnimkou pohľadávok, predajom vecí na verejnej dražbe.

(2)	Likvidátor oznámi termín konania verejnej dražby ministerstvu zdravotníctva 14 dní vopred. Výťažok z verejnej dražby likvidátor odvedie na účet rezortnej poisťovne v likvidácii.

(3)	Po vykonaní príklepu sa môže vydražiteľ ujať držby vydraženého nehnuteľného majetku. Lehota na zaplatenie ceny za vydražený nehnuteľný majetok je 30 dní odo dňa konania verejnej dražby. Po zaplatení za vydražený nehnuteľný majetok stáva sa vydražiteľ vlastníkom nehnuteľného majetku ku dňu vykonania príklepu. Návrh na zápis vydraženého nehnuteľného majetku do katastra nehnuteľností podá likvidátor v lehote do 30 dní po zaplatení za vydražený nehnuteľný majetok.

§ 54	

Likvidátor je povinný po schválení mimoriadnej účtovnej závierky ministerstvom zdravotníctva a ministerstvom financií ku dňu skončenia likvidácie zrušenej rezortnej poisťovne
a)	odviesť majetkový zostatok, ktorý vyplynie z likvidácie, vrátane kaucie, na účet všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne alebo inej rezortnej poisťovne, ktorá prevzala poistencov, a to pomerne podľa počtu prevzatých poistencov,
b)	zabezpečiť úschovu účtovných dokladov podľa osobitného predpisu,)
c)	odovzdať spisový materiál všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a inej rezortnej poisťovni, ktorá prevzala poistencov.

§ 55	
Nútená správa

(1)	Ministerstvo zdravotníctva po dohode s ministerstvom financií môže na návrh orgánu štátneho dozoru (§ 108 ods. 1) zaviesť vo všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a rezortnej poisťovni nútenú správu, ak kontrolné zistenia orgánu štátneho dozoru (§ 108 ods. 1) alebo Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej  republiky preukazujú, že všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa opakovane
a)	porušila povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon v § 57 ods. 1, § 59 ods. 3, § 69 až 84, § 102 ods. 9, § 104 ods. 6 a § 142 ods. 1 a 2,
b)	vykonávala základné zdravotné poistenie v rozpore s týmto zákonom,
c)	skreslila údaje alebo výsledky svojej činnosti v správe o hospodárení.

(2)	Rozhodnutie o zavedení nútenej správy vydá ministerstvo zdravotníctva po dohode s ministerstvom financií. V rozhodnutí sa uvedie spôsob výkonu nútenej správy. 

(3)	Rozhodnutie o nútenej správe obsahuje aj
a)	dôvody pre nútenú správu, 
b)	obmedzenie alebo zákaz činností, ktorých rozsah navrhol orgán štátneho dozoru (§ 108 ods. 1),
c)	meno a priezvisko správcu, adresu jeho trvalého pobytu a iné údaje potrebné na jeho identifikáciu.

(4)	Nútenú správu vykonáva správca. Správcom môže byť len fyzická osoba, ktorá
a)	získala vysokoškolské vzdelanie,
b)	má odbornú prax v oblasti povinného zdravotného poistenia najmenej päť rokov a túto prax vykonáva ku dňu zavedenia nútenej správy,
c)	má spôsobilosť  na právne úkony,
d)	je bezúhonná (§ 46 ods. 2).

(5)	Správca si môže k výkonu nútenej správy pribrať ďalšie bezúhonné osoby (§ 46 ods. 2) s výnimkou 
a)	osôb, ktoré sú členmi samosprávnych orgánov zdravotnej poisťovne, v ktorej sa zaviedla nútená správa a členmi samosprávnych orgánov kancelárie,
b)	štatutárneho zástupcu a zamestnanca v priamej riadiacej pôsobnosti štatutárneho zástupcu zdravotnej poisťovne, v ktorej sa zaviedla nútená správa,
c)	osôb blízkych52) osobám uvedených v písmene a) a b) a zamestnancov ústredného orgánu štátnej správy, ak správcom je zamestnanec tohto orgánu a osôb pribraných na výkon nútenej správy.

(6)	Správca, splnomocnená osoba a osoby pribrané k výkonu nútenej správy sú povinné zachovávať mlčanlivosť podľa § 131.

(7)	Náklady spojené s výkonom nútenej správy zahŕňa všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa do nákladov na správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(8)	Nútená správa môže byť zavedená najviac na jeden rok. Správca je povinný o zavedení nútenej správy informovať ministerstvo zdravotníctva, ministerstvo financií, zriaďovateľov, poistencov a verejnosť do 15 dní od zavedenia nútenej správy; ministerstvo zdravotníctva a ministerstvo financií aj o výkone nútenej správy. Počas nútenej správy podliehajú rozhodnutia samosprávnych orgánov a právne úkony štatutárneho zástupcu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne schváleniu správcu. Rozhodnutie samosprávneho orgánu a právny úkon  štatutárneho zástupcu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, ktorý správca neschválil, je neplatný. 

(9)	Rozhodnutie o skončení nútenej správy vydá ministerstvo zdravotníctva po dohode s ministerstvom financií. Nútená správa skončí
a)	uplynutím lehoty, na ktorú bola vyhlásená,
b)	ak pominú dôvody na jej trvanie, alebo
c)	zrušením rezortnej poisťovne a jej vstupom do likvidácie.

(10)	Na konanie o zavedení nútenej správy a o skončení nútenej správy sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní;50) rozhodnutie nemá odkladný účinok.

Úlohy zdravotnej poisťovne a povinnosti zdravotnej poisťovne

§ 56	
Úlohy zdravotnej poisťovne

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa
a)	vykonáva základné zdravotné poistenie podľa tohto zákona,
b)	uzatvára zmluvy so zdravotníckymi zariadeniami, ďalšími zariadeniami v zdravotníctve, ktoré plnia osobitné úlohy súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, a zariadeniami poskytujúcimi služby súvisiace so zabezpečovaním starostlivosti o poistencov,  
c)	vykonáva kontrolu platiteľa poistného, 
d)	vykonáva kontrolu poskytnutej zdravotnej starostlivosti v zdravotníckom zariadení (ďalej len „kontrola poskytnutej zdravotnej starostlivosti“), 
e)	uhrádza náklady na zdravotnú starostlivosť poskytovanú na základe základného zdravotného poistenia v rozsahu, ktorý ustanoví tento zákon alebo osobitný predpis,1)
f)	uplatňuje náhradu nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v dôsledku úrazu alebo iného poškodenia zdravia poistenca spôsobeného konaním fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktoré je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi (ďalej len „náhrada nákladov“) (§ 111),
g)	vykonáva poradenskú činnosť pre poistencov a pre platiteľov poistného,
h)	vedie register všetkých poistencov, pre ktorých vykonáva základné zdravotné poistenie (§ 133).

(2)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza náklady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť aj právnickej osobe a fyzickej osobe, ktorá preukáže vlastníctvo pohľadávky (§ 88) platnou zmluvou o postúpení pohľadávky,) inou platnou zmluvou) alebo dokladom (ďalej len „vlastník pohľadávky“). Príslušná zdravotná poisťovňa poskytne úhradu vlastníkovi pohľadávky v dohodnutej lehote; s vlastníkom pohľadávky môže dohodnúť, že súčasťou úhrady pohľadávky nebude jej príslušenstvo alebo jeho časť. V takom prípade sa úhrada pohľadávky v dohodnutej výške považuje za úhradu celej pohľadávky.

§ 57	
Povinnosti zdravotnej poisťovne

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa
a)	vedie osobný účet poistenca pre každého poistenca,
b)	vyberá poistné na základné zdravotné poistenie, poplatok z omeškania a pokuty, 
c)	vymáha do troch mesiacov od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia
1.	pohľadávky na poistnom na základné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania  a pokutách,
2.	pohľadávky štátu na poistnom na základné zdravotné poistenie voči poistencovi štátu v prípade nesplnenia oznamovacej povinnosti (§ 13), 
d)	vymáha 
1.	náhradu nákladov (§ 111),
2.	náhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi v členskom štáte (§ 78 ods. 5),
e)	uplatňuje voči platiteľovi poistného v prípade neúspešného vymáhania pohľadávok po dobu dlhšiu ako tri mesiace nároky podľa osobitných predpisov,)
f)	uplatňuje nároky voči platiteľovi poistného v konkurze a vyrovnaní (§ 93),
g)	zabezpečuje na žiadosť orgánu štátneho dozoru overenie účtovnej závierky prostredníctvom audítora,
h)	zosúlaďuje údaje vo svojom informačnom systéme s údajmi v centrálnom registri poistencov, 
i)	poskytuje bezplatne ministerstvu zdravotníctva, ministerstvu financií a kancelárii požadované údaje potrebné na vykonávanie tohto zákona,
j)	poskytuje bezplatne ministerstvu zdravotníctva údaje potrebné na vedenie centrálneho informačného systému financovania zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe základného zdravotného poistenia a doplnkového zdravotného poistenia (ďalej len „centrálny informačný systém“) a na účely štátnych štatistických zisťovaní.)

(2)	Príslušná zdravotná poisťovňa vydá vybranému okruhu poistencov doklad, do ktorého ošetrujúci lekár zapisuje všetky lieky a zdravotnícke pomôcky, ktoré predpísal pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Vzor dokladu a okruh poistencov určí kancelária (§ 95) po dohode s ministerstvom zdravotníctva.

(3)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa oznamuje kancelárii (§ 95)
a)	do 20. dňa príslušného kalendárneho mesiaca údaje potrebné na vedenie centrálneho registra poistencov, 
b)	do 30. októbra bežného roku priemerné náklady na jednotlivé sektory zdravotnej starostlivosti a jednotlivých poistencov a členov ich rodín z údajov od 1. júla predchádzajúceho roku do 30. júna bežného roku v štruktúre, ktorú určí kancelária (§ 95), po dohode s ministerstvom zdravotníctva.

(4)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vykonáva v štruktúre, ktorú určí kancelária (§ 95), po dohode s ministerstvom zdravotníctva,
a)	k poslednému dňu príslušného kalendárneho mesiaca prehľad dlžných súm poistného na základné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút,
b)	do 60 dní po skončení kalendárneho mesiaca analýzu hospodárneho a efektívneho predpisovania liekov a zdravotníckych pomôcok) zdravotníckymi zariadeniami za kalendárny mesiac.

§ 58	
Osobný účet poistenca

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa eviduje na osobnom účte poistenca v členení na základné zdravotné poistenie a doplnkové zdravotné poistenie
a)	zaplatenú sumu poistného na základné zdravotné poistenie, 
b)	náklady na zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe základného zdravotného poistenia,
c)	pohľadávky voči poistencovi.

(2)	Poistenec je oprávnený nahliadať do údajov na osobnom účte a jedenkrát ročne požadovať písomný výpis z týchto údajov; príslušná zdravotná poisťovňa na vlastné náklady je povinná na základe písomnej žiadosti poistenca doručiť mu výpis požadovaných údajov.

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná v prípade zmeny zdravotnej poisťovne odovzdať údaje z osobného účtu tejto zdravotnej poisťovni na požiadanie.

§ 59	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej 
na základe základného zdravotného poistenia v Slovenskej republike

(1)	Rozsah zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe základného zdravotného poistenia v Slovenskej republike a rozsah jej úhrady a práva a povinnosti zmluvných strán určí zmluva, ktorú príslušná zdravotná poisťovňa uzatvára v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi so zdravotníckym zariadením, ktoré je v sieti zdravotníckych zariadení,) ak tento zákon alebo osobitný predpis) neustanovuje inak, len na tie druhy zdravotnej starostlivosti, ktoré je zmluvné zdravotnícke zariadenie oprávnené poskytovať.

(2)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza náklady na zdravotnú starostlivosť len zmluvnému zdravotníckemu zariadeniu, ak tento zákon alebo osobitný predpis62) neustanovuje inak. Zdravotnícke zariadenie nie je oprávnené požadovať úhradu za zdravotnú starostlivosť, náklady ktorej uhradil poistenec sám.

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa poskytuje zmluvnému zdravotníckemu zariadeniu poskytujúcemu ambulantnú zdravotnú starostlivosť a zdravotníckemu zariadeniu poskytujúcemu ústavnú zdravotnú starostlivosť preddavok na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe základného zdravotného poistenia na príslušný kalendárny mesiac vo výške 80 % z priemerných mesačných nákladov za zdravotnú starostlivosť fakturovaných v súlade so zmluvou, ak tieto náklady za obdobie posledných troch kalendárnych mesiacov prevýšili 140 000 Sk, s výnimkou zdravotníckeho zariadenia, ktoré sa tohto preddavku výslovne vzdá. Preddavok je splatný do desiateho dňa príslušného kalendárneho mesiaca; to neplatí, ak zmluvné zdravotnícke zariadenie nezúčtovalo predchádzajúci preddavok v ustanovenej lehote. Zmluvné zdravotnícke zariadenie poskytujúce ambulantnú zdravotnú starostlivosť na základe základného zdravotného poistenia je povinné zúčtovať poskytnutý preddavok do 30 dní a zdravotnícke zariadenie poskytujúce ústavnú zdravotnú starostlivosť na základe základného zdravotného poistenia do 40 dní odo dňa poskytnutia preddavku. 

(4)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza nezmluvnému zdravotníckemu zariadeniu náklady za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave do 30 dní odo dňa doručenia dokladu podľa osobitného predpisu) (ďalej len „doklad“).

(5)	Zmluvné zdravotnícke zariadenie môže pri nedodržaní doby splatnosti uplatniť voči príslušnej zdravotnej poisťovni poplatok z omeškania do výšky 0,03 % z dlžnej sumy za každý kalendárny deň omeškania odo dňa splatnosti dokladu. 

§ 60	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej 
na základe základného zdravotného poistenia v cudzine

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa na základe súhlasu vopred vydaného uhrádza poistencovi náklady za zdravotnú starostlivosť, ktorú nie je možné poskytnúť v Slovenskej republike a od poskytnutia zdravotnej starostlivosti v cudzine  možno očakávať zlepšenie zdravotného stavu poistenca alebo zabránenie jeho zhoršeniu,) poskytnutú v cudzine spôsobom uvedeným v odseku 2 a 3. 

(2)	 Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza prostredníctvom kancelárie (§ 95) náklady za zdravotnú starostlivosť uvedenú v odseku 1, ktorá sa poskytla v členskom štáte. Finančné prostriedky na úhradu týchto nákladov poukazuje kancelárii (§ 95) do dvoch mesiacov odo dňa doručenia jej žiadosti o úhradu. 

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza náklady za zdravotnú starostlivosť uvedenú v odseku 1, ktorá sa poskytla v inom než členskom štáte, priamo zdravotníckemu zariadeniu.

Orgány všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

Samosprávne orgány a výkonné orgány
 
§ 61	

 Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vykonáva svoju činnosť samosprávnymi orgánmi a výkonnými orgánmi.

Samosprávne orgány všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

§ 62	
Funkčné obdobie a členstvo v samosprávnych orgánoch

(1)	Samosprávne orgány všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne sú
a)	správna rada,
b)	dozorná rada.

(2)	 Funkčné obdobie samosprávnych orgánov je štvorročné, ak tento zákon neustanovuje inak. Začína plynúť odo dňa skončenia funkčného obdobia predchádzajúceho samosprávneho orgánu. Ak je samosprávny orgán zvolený až po skončení funkčného obdobia predchádzajúceho samosprávneho orgánu, funkčné obdobie mu začína plynúť odo dňa jeho zvolenia.  

(3)	Za člena samosprávneho orgánu možno zvoliť len poistenca príslušnej zdravotnej poisťovne; za člena samosprávneho orgánu spoločnej poisťovne možno zvoliť len poistenca uvedeného v § 43 ods. 1.

(4)	Členstvo v samosprávnom orgáne je nezlučiteľné s činnosťou vo výkonnom orgáne všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(5)	Členstvo v samosprávnom orgáne je čestné. Člen má nárok na úhradu nákladov)  spojených s činnosťou v samosprávnom orgáne. Výkon funkcie sa považuje za prekážku v práci z dôvodov všeobecného záujmu, pri ktorej patrí zamestnancovi pracovné voľno s náhradou mzdy.) 

(6)	Pravidlá rokovania a spôsob rozhodovania samosprávneho orgánu určí rokovací poriadok.

(7)	 Predsedu a podpredsedov si samosprávny orgán volí z radov svojich členov.

(8)	Samosprávny orgán je schopný uznášať sa, ak je prítomná nadpolovičná väčšina členov. Na prijatie uznesenia sa vyžaduje súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov zastupujúcich štát, súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov zastupujúcich poistencov a súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov zastupujúcich zamestnávateľov. V prípade rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedu a v jeho neprítomnosti hlas podpredsedu.

(9)	Hlasovanie je verejné. Zápisnica z rokovania obsahuje menovite hlasovanie každého člena. 

(10)	Člen môže vykonávať rovnakú funkciu najviac v dvoch po sebe nasledujúcich funkčných obdobiach; člen správnej rady nemôže byť v nasledujúcom funkčnom období členom dozornej rady.  

(11)	Členstvo v správnej rade a v dozornej rade je navzájom nezlučiteľné; nezlučiteľné je aj členstvo v samosprávnych orgánoch viacerých zdravotných poisťovní.

(12)	Členstvo zaniká
a)	uplynutím funkčného obdobia samosprávneho orgánu,
b)	odvolaním člena,
c)	opakovaným hlasovaním za prijatie rozhodnutia, ktoré je v rozpore s týmto zákonom alebo iným všeobecne záväzným právnym predpisom, 
d)	právoplatným odsúdením za trestný čin,
e)	zbavením spôsobilosti na právne úkony súdom,
f)	písomným vzdaním sa členstva v samosprávnom orgáne, alebo
g)	smrťou člena samosprávneho orgánu.

§ 63	
 Správna rada

(1)	Správna rada je najvyšší samosprávny orgán všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne. 

(2)	Správna rada sa skladá zo zástupcov štátu, zástupcov poistencov a zástupcov zamestnávateľov; ak je zriaďovateľom rezortnej poisťovne fyzická osoba, správna rada sa skladá zo zástupcov štátu a zástupcov poistencov. 

(3)	Správnu  radu  
a)	všeobecnej poisťovne, ktorá sa skladá z piatich zástupcov 
1.	štátu, ktorých navrhla vláda zo zamestnancov ministerstva zdravotníctva a ministerstva financií, 
2.	poistencov, ktorých navrhli odborové organizácie,) 
3.	zamestnávateľov, ktorých navrhli príslušné reprezentatívne organizácie zamestnávateľov,67) 
volí a odvoláva národná rada; správna rada všeobecnej poisťovne je zvolená, ak národná rada zvolí nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov štátu, nadpolovičnú väčšinu zo zástupcov poistencov a nadpolovičnú väčšinu zo zástupcov zamestnávateľov, 
b)	spoločnej poisťovne, ktorá sa skladá 
1.	zo štyroch zástupcov štátu, ktorých navrhla vláda zo zamestnancov ministerstva zdravotníctva a ministerstva financií,
2.	zo štyroch zástupcov poistencov, ktorých navrhli príslušné odborové organizácie,67) a v podmienkach  ministerstva  obrany a armády zhromaždenie delegátov zastupujúce poistencov,
3.	po jednom zástupcovi zamestnávateľov, ktorých menuje štatutárny zástupca ministerstva obrany, ministerstva vnútra, ministerstva dopravy a ministerstva spravodlivosti,
volí a odvoláva národná rada; správna rada spoločnej poisťovne je zvolená, ak národná rada zvolí nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov štátu, nadpolovičnú väčšinu zo zástupcov poistencov a nadpolovičnú väčšinu zo zástupcov zamestnávateľov, 
c)	rezortnej poisťovne, ktorá sa skladá  z rovnakého počtu zástupcov 
1.	štátu, ktorých navrhlo ministerstvo zdravotníctva zo zamestnancov ministerstva zdravotníctva a ministerstva financií, 
2.	poistencov, ktorých vymenoval zriaďovateľ z osôb navrhnutých odborovými organizáciami,67) 
3.	zamestnávateľov, ktorých vymenoval zriaďovateľ z osôb navrhnutých príslušnými organizáciami zamestnávateľov,67) 
volia a odvolávajú zástupcovia odborových organizácií,67) ktorých určil zriaďovateľ a zástupcovia príslušných organizácií zamestnávateľov,67) ktorých určil zriaďovateľ; správna rada rezortnej poisťovne je zvolená, ak bola zvolená nadpolovičná väčšina členov zo zástupcov štátu, nadpolovičná väčšina zo zástupcov poistencov a nadpolovičná väčšina zo zástupcov zamestnávateľov. 

(4)	Ak správna rada všeobecnej poisťovne nebola zvolaná na žiadosť orgánu štátneho dozoru alebo ak na jeho žiadosť nerokovala podľa odseku 7, národná rada môže správnu radu všeobecnej poisťovne odvolať na návrh vlády; v prípade správnej rady spoločnej poisťovne a správnej rady rezortnej poisťovne môže správnu radu odvolať ministerstvo zdravotníctva.

(5)	Správna rada rozhoduje o všetkých zásadných otázkach týkajúcich sa činnosti príslušnej zdravotnej  poisťovne najmä
a)	schvaľuje 
1.	organizačný poriadok všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a rokovacie poriadky samosprávnych orgánov,
2.	návrh poistného rozpočtu na nasledujúci rok, ročnú účtovnú závierku a správu o hospodárení, 
3.	výber audítora na vykonanie auditu povinného zdravotného poistenia a zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia,
4.	výber zodpovedného aktuára na overenie predpisu poistného zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia,
b)	rozhoduje o
1.	použití finančných prostriedkov na úhradu mimoriadne finančne náročnej zdravotnej starostlivosti, 
2.	poskytnutí údajov z informačného systému všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
3.	postúpení pohľadávky všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (§ 91).

(6)	Správna rada si môže vyhradiť rozhodovanie aj v iných zásadných otázkach týkajúcich sa činnosti príslušnej zdravotnej poisťovne.

(7)	Správna rada
a)	volí a odvoláva predsedu správnej rady a podpredsedu správnej rady,
b)	vymenúva a odvoláva generálneho riaditeľa na základe výberového konania; ak ide o vymenovanie alebo odvolanie generálneho riaditeľa rezortnej poisťovne, vymenúva a odvoláva ho na základe návrhu zriaďovateľa,
c)	vymenúva a odvoláva odborníkov konzultantov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (§ 85 ods. 5).
 
(8)	Na čele správnej rady je predseda; podpredseda vykonáva pôsobnosť predsedu v jeho neprítomnosti. Predseda správnej rady zvoláva schôdze správnej rady podľa potreby, najmenej však štyrikrát do roka; ak o to požiada aspoň tretina členov správnej rady alebo generálny riaditeľ všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, je povinný zvolať schôdzu do jedného mesiaca. Ustanovujúcu schôdzu správnej rady zvolá ministerstvo zdravotníctva do pätnásť dní odo dňa zvolenia správnej rady. Ak o zvolanie správnej rady požiada orgán štátneho dozoru, je predseda správnej rady povinný zvolať ju tak, aby sa schôdza konala v lehote, ktorú určil orgán štátneho dozoru. Ministerstvo zdravotníctva zvolá schôdzu správnej rady, ak predseda správnej rady nezvolá schôdzu správnej rady na žiadosť orgánu štátneho dozoru alebo správna rada nezvolí predsedu a podpredsedu.

§ 64	
 Dozorná rada

(1)	Dozorná rada kontroluje dodržiavanie
a)	tohto zákona a iných všeobecne záväzných právnych predpisov správnou radou a výkonnými orgánmi všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
b)	záväzkov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
c)	vnútorných predpisov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a predkladá  stanoviská správnej rade; o výsledkoch svojej činnosti bezodkladne informuje správnu radu spolu s návrhmi na rozhodnutie o nevyhnutných opatreniach na  odstránenie zistených nedostatkov.

(2)	Dozorná rada sa skladá z piatich členov, z ktorých jeden člen je odborník v oblasti financovania povinného zdravotného poistenia, jeden člen je odborník v oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti a ďalší členovia sú odborníkmi v oblasti práva a ekonomiky. 

(3)	Dozornú radu 
a)	všeobecnej poisťovne a spoločnej poisťovne volí a odvoláva národná rada na návrh vlády, odborových organizácií a organizácií zamestnávateľov;67) dozorná rada je zvolená, ak národná rada zvolí nadpolovičnú väčšinu jej členov, 
b)	rezortnej poisťovne volí a odvoláva národná rada z kandidátov, ktorých predložia zriaďovatelia, odborové organizácie a organizácie zamestnávateľov;67) ak je zriaďovateľom rezortnej poisťovne fyzická osoba, dozorná rada sa navrhuje z kandidátov, ktorých predložia odborové organizácie.67) Dozorná rada je zvolená, ak národná rada zvolí nadpolovičnú väčšinu jej členov. 

(4)	Ustanovujúcu schôdzu dozornej rady všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne zvolá ministerstvo zdravotníctva do 15 dní od zvolenia dozornej rady.

(5)	Na čele dozornej rady je predseda; podpredseda vykonáva pôsobnosť predsedu v jeho neprítomnosti. Predseda dozornej rady zvoláva schôdze dozornej rady podľa potreby, najmenej však štyrikrát do roka; ak o to požiadajú aspoň traja členovia dozornej rady, je povinný zvolať schôdzu dozornej rady do jedného mesiaca. Ak o zvolanie dozornej rady požiada orgán štátneho dozoru, predseda dozornej rady je povinný zvolať ju tak, aby sa schôdza konala v lehote, ktorú určil orgán štátneho dozoru.

(6)	Člen dozornej rady je v rámci svojej pôsobnosti oprávnený nahliadať do účtovných dokladov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a zisťovať stav a spôsob hospodárenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

Výkonné orgány všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

§ 65	
Generálny riaditeľ

(1) Výkonné orgány všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne sú
a)	generálny riaditeľ,
b)	riaditeľ pobočky všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (ďalej len „pobočka“) v rozsahu právomocí, ktoré na neho prenesie generálny riaditeľ. 

(2) Organizáciu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne v členení na generálne riaditeľstvo všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (ďalej len „generálne riaditeľstvo“) a pobočky upraví organizačný poriadok všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(3) Generálny riaditeľ je na čele všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne. Jeho funkčné obdobie je štvorročné. Je štatutárnym zástupcom a počas neprítomnosti ho zastupuje ním poverený zástupca. 

(4) Generálny riaditeľ zodpovedá za svoju činnosť správnej rade všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(5) Generálny riaditeľ zodpovedá najmä za vykonanie rozhodnutí samosprávnych orgánov a za riadenie a hospodárenie výkonných orgánov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(7)	Generálny riaditeľ vymenúva vedúcich zamestnancov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, ktorí sú v jeho priamej riadiacej pôsobnosti, a riaditeľov pobočiek na základe výsledkov výberového konania) a odvoláva vedúcich zamestnancov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a riaditeľov pobočiek. Vymenovanie na základe výsledkov výberového konania sa nevzťahuje na obsadzovanie miest iných vedúcich zamestnancov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne. Vedúcich zamestnancov, ktorí sú priamej riadiacej pôsobnosti generálneho riaditeľa, určí organizačný poriadok všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(8)	Generálny riaditeľ nemôže popri svojej funkcii vykonávať zárobkovú činnosť alebo podnikateľskú činnosť, byť členom štatutárneho orgánu alebo samosprávneho orgánu inej fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorých predmet činnosti je obdobného charakteru ako predmet činnosti všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne alebo je v konflikte záujmov so záujmami všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne. Toto obmedzenie sa nevzťahuje na výkon vedeckej činnosti, pedagogickej činnosti, publicistickej činnosti, literárnej činnosti a umeleckej činnosti.

(9)	 Správna rada odvolá generálneho riaditeľa, ak 
a)	bol právoplatne odsúdený za trestný čin, 
b)	vykonáva funkciu alebo činnosť nezlučiteľnú s funkciou generálneho riaditeľa,
c)	porušuje povinnosti alebo zákazy, ktoré ustanovuje tento zákon alebo iné všeobecne záväzné právne  predpisy,
d)	orgán štátneho dozoru zistil závažné nedostatky v  činnosti všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa nesplnila v určenom rozsahu alebo v určenej lehote opatrenia na ich odstránenie, ktoré jej uložil orgán štátneho dozoru. 

§ 66	
Generálne riaditeľstvo 

Generálne riaditeľstvo 
a)	vykonáva základné zdravotné poistenie podľa tohto zákona,
b)	riadi činnosť všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
c)	vykonáva rozhodnutia správnej rady, ak nie sú v rozpore s týmto zákonom alebo inými všeobecne záväznými právnymi predpismi,
d)	plní administratívne úlohy a technické úlohy spojené s činnosťou samosprávnych orgánov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
e)	riadi a kontroluje činnosť pobočiek,
f)	oznamuje dozornej rade rozhodnutia  správnej rady, ktoré sú v rozpore s týmto zákonom alebo inými všeobecne záväznými právnymi predpismi. 

§ 67	
Pobočka 
 
(1)	Pobočka vykonáva základné zdravotné poistenie v jednotlivých územných celkoch, pre ktoré sa zriadila.

(2)	Sídla a územnú pôsobnosť pobočiek určuje organizačný poriadok všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(3)	Na čele pobočky je riaditeľ. 

§ 68	
Náhradný výkon oprávnení správnej rady 

(1)	Ministerstvo zdravotníctva vykonáva náhradný výkon oprávnení správnej rady, ak
a)	správna rada nie je zvolená,
b)	správna rada nerokovala na žiadosť orgánu štátneho dozoru (§ 108 ods. 1).

(2)	Ministerstvo zdravotníctva vykonáva oprávnenia správnej rady podľa odseku 1 písm. a) až do zvolenia správnej rady.

(3)	Ministerstvo zdravotníctva začne vykonávať oprávnenia správnej rady všeobecnej poisťovne podľa odseku 1 písm. b) odo dňa schválenia návrhu vlády na odvolanie správnej rady; vykonáva ich až do rozhodnutia národnej rady o návrhu na odvolanie správnej rady. Ak národná rada neodvolá správnu radu, správna rada pokračuje vo svojej činnosti a ministerstvo zdravotníctva  skončí náhradný výkon oprávnení správnej rady. Ministerstvo zdravotníctva začne vykonávať oprávnenia správnej rady spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne uplynutím lehoty, ktorú určil orgán štátneho dozoru podľa § 63 ods. 8.

Hospodárenie a  financovanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a 
rezortnej poisťovne v povinnom zdravotnom poistení

§ 69	
Hospodárenie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa spravuje finančné prostriedky, ktoré získala na základe povinného zdravotného poistenia, a majetok,) ktorý nadobudla svojou činnosťou; všeobecná poisťovňa a spoločná poisťovňa spravuje aj majetok štátu podľa osobitného predpisu.)

(2)	Finančné prostriedky povinného zdravotného poistenia sú finančné prostriedky verejného rozpočtu) s výnimkou finančných prostriedkov na správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (§ 70 ods. 4) (ďalej len „verejné finančné prostriedky“). 

(3)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa nesmie podnikať) s verejnými finančnými prostriedkami, ktoré získala na základe povinného zdravotného poistenia. 

(4)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa je povinná uložiť všetky finančné prostriedky v banke.) 

§ 70	
Financovanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa je povinná zabezpečiť oddelenú evidenciu finančných prostriedkov, ktoré získala
a)	na základe základného zdravotného poistenia, 
b)	na základe doplnkového zdravotného poistenia, 
c)	zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia,
d)	na správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne. 

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vedie účtovníctvo podľa osobitného predpisu.) Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vedie oddelene 
a)	náklady a výnosy základného zdravotného poistenia, 
b)	náklady a výnosy doplnkového zdravotného poistenia, 
c)	náklady a výnosy zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia,
d)	náklady a výnosy správy všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.  

(3)	Náklady základného zdravotného poistenia, náklady doplnkového zdravotného poistenia a náklady rozšíreného doplnkového zdravotného poistenia sú náklady na zdravotnú starostlivosť uvedenú  v osobitnom predpise1) a v § 78 ods. 3 a 4.

(4)	Náklady na správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne môžu tvoriť najviac 4 % zo zdrojov povinného zdravotného poistenia (§ 71 a § 80) a zo zdrojov zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia (§ 82), s výnimkou zdrojov podľa § 71 ods. 1 písm. e) až g), l) a m), § 80 ods. 1 písm. e) a g) a z úrokov termínovaných vkladov po zdanení. 

Hospodárenie a financovanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a 
rezortnej poisťovne v základnom zdravotnom poistení

§ 71	
Zdroje základného zdravotného poistenia a ich použitie

(1)	Zdroje základného zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne sú
a)	vybrané poistné na základné zdravotné poistenie, ktoré platia platitelia poistného uvedení v § 6 ods. 1 písm. a) až e) a v § 6 ods. 2, 3 a 8,
b)	vybraný poplatok z omeškania predpísaný k poistnému na základné zdravotné poistenie a pokuty za nesplnenie povinnosti v základnom zdravotnom poistení,
c)	vybrané poistné na základné zdravotné poistenie po dni vstupu rezortnej poisťovne do likvidácie poukázané príslušnej zdravotnej poisťovni, ktorá prevzala poistencov,
d)	prídel z prerozdeľovania poistného na základné zdravotné poistenie,
e)	finančná výpomoc na preklenutie nedostatku finančných prostriedkov na úhradu nákladov zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe základného zdravotného poistenia,
f)	príspevok zo štátneho rozpočtu na úhradu mimoriadne finančne náročnej zdravotnej starostlivosti,
g)	náhrada nákladov za nehospodárne predpísané lieky a zdravotnícke pomôcky od zdravotníckeho zariadenia poskytnuté na základe základného zdravotného poistenia,
h)	náhrada nákladov zo základného zdravotného poistenia (§ 111), 
i)	výnosy z majetku a cenných papierov po ich zdanení,
j)	dary a ostatné príjmy do základného zdravotného poistenia,
k)	pokuty základného zdravotného poistenia podľa § 87 ods. 3 a § 109 ods. 2 a 3,
l)	účelový vklad (§ 46 ods. 3) a úroky z účelového vkladu,
m)	úroky z bankového účtu. 

(2)	Zdroje základného zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne sú aj
a)	príspevok zo štátneho rozpočtu na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú bezdomovcom zdržujúcim sa na území Slovenskej republiky, ktorí nemôžu preukázať poistný vzťah preukazom poistenca,
b)	príspevok zo štátneho rozpočtu na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť cudzím štátnym príslušníkom a osobám bez štátnej príslušnosti, ktoré majú priznané postavenie utečenca) (ďalej len „utečenec“),
c)	príspevok zo štátneho rozpočtu na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť cudzím štátnym príslušníkom a osobám bez štátnej príslušnosti, ktoré sa zdržiavajú v záchytných utečeneckých  táboroch, pobytových utečeneckých  táboroch, humanitných centrách,75)  vo výkone väzby, vo výkone trestu odňatia slobody, v útvaroch policajného zaistenia a v celách predbežného zadržania,
d)	príspevok zo štátneho rozpočtu na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť zahraničným študentom na zabezpečenie záväzkov z medzinárodných zmlúv a zahraničných študentov, ktorým sa priznalo postavenie zahraničného Slováka podľa osobitného predpisu.)

(3)	Zdroje základného zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne sa používajú na 
a)	zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe základného zdravotného poistenia v Slovenskej republike,
b)	zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe základného zdravotného poistenia v cudzine, ak s poskytnutím tejto zdravotnej starostlivosti vyslovila predchádzajúci súhlas,
c)	mimoriadne finančne náročnú zdravotnú starostlivosť,
d)	odvod do prerozdeľovania poistného na základné zdravotné poistenie,
e)	vrátenie poistného na základné zdravotné poistenie,
f)	splátky návratnej finančnej výpomoci do základného zdravotného poistenia a s nimi súvisiacich finančných plnení,
g)	splátky úverov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe základného zdravotného poistenia a s nimi súvisiacich finančných plnení,
h)	správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie (§ 70 ods. 4).

(4)	Zdroje základného zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne podľa odseku 2 sa používajú aj na
a)	zdravotnú starostlivosť poskytnutú bezdomovcom zdržujúcim sa na území Slovenskej republiky, ktorí nemôžu preukázať poistný vzťah preukazom poistenca,
b)	zdravotnú starostlivosť utečencom,
c)	zdravotnú starostlivosť cudzím štátnym príslušníkom a osobám bez štátnej príslušnosti, ktoré sa zdržiavajú v záchytných utečeneckých  táboroch, pobytových utečeneckých  táboroch, humanitných centrách, vo výkone väzby a výkone trestu odňatia slobody, v útvaroch policajného zaistenia a v celách predbežného zadržania,
d)	zdravotnú starostlivosť zahraničným študentom na zabezpečenie záväzkov z medzinárodných zmlúv a zahraničným študentom, ktorým sa priznalo postavenie zahraničného Slováka podľa osobitného predpisu.

(5)	Zdroje základného zdravotného poistenia tvoria 72 % z vybraného poistného na povinné zdravotné poistenie.

§ 72	
Poistný rozpočet, ročná účtovná závierka a správa o hospodárení

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa zostavuje návrh poistného rozpočtu na nasledujúci kalendárny rok tak, aby výdavky neprevýšili príjmy, a člení ho na
a)	príjmy základného zdravotného poistenia a výdavky základného zdravotného poistenia,
b)	príjmy doplnkového zdravotného poistenia a výdavky doplnkového zdravotného poistenia,
c)	príjmy zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia a výdavky zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia.
d)	príjmy a výdavky na správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa predkladá ministerstvu zdravotníctva, ministerstvu financií a kancelárii v nimi určených termínoch návrh poistného rozpočtu, ročnú účtovnú závierku a správu o hospodárení po prerokovaní v samosprávnych orgánoch; štvrťročnú správu o hospodárení predkladá do 70 dní od skončenia kalendárneho štvrťroka. Návrh poistného rozpočtu, ročnú účtovnú závierku a správu o hospodárení všeobecnej poisťovne a spoločnej poisťovne schvaľuje národná rada. Všeobecná poisťovňa a spoločná poisťovňa predkladá národnej rade návrh poistného rozpočtu v termíne na predloženie návrhu  štátneho  rozpočtu, správu o hospodárení v termíne  do 70 dní od skončenia kalendárneho roka a ročnú účtovnú závierku v termíne na predloženie  návrhu  štátneho  záverečného  účtu. 

tretia  časť
Doplnkové  zdravotné  poistenie

§ 73	
Vykonávanie doplnkového zdravotného poistenia

Doplnkové zdravotné poistenie vykonáva príslušná zdravotná poisťovňa. 

§ 74	
Účasť na doplnkovom zdravotnom poistení

Na doplnkovom zdravotnom poistení je povinne zúčastnený poistenec, ktorého základné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona. 

§ 75	
Poistné na doplnkové zdravotné poistenie 

(1)	Poistné na doplnkové zdravotné poistenie, ktoré platí platiteľ poistného (§ 6), sa platí percentuálnou výškou z vymeriavacieho základu (§ 19) dosiahnutého v rozhodujúcom období. Percentuálna výška poistného na doplnkové zdravotné poistenie je 4 % z vymeriavacieho základu, ak tento zákon neustanovuje inak. 

(2)	Poistné na doplnkové zdravotné poistenie je platiteľ poistného povinný si vypočítať sám. 

(3)	Percentuálna výška poistného na doplnkové zdravotné poistenie zamestnanca je 1,2 % z vymeriavacieho základu. Percentuálna výška poistného na doplnkové zdravotné poistenie zamestnanca, ktorému zamestnávateľ poskytol pracovné voľno bez náhrady mzdy alebo neospravedlnil neprítomnosť v práci, je 4 % z vymeriavacieho základu.

(4)	Percentuálna výška poistného na doplnkové zdravotné poistenie zamestnávateľa je 2,8 % z úhrnu vymeriavacích základov jeho zamestnancov. Percentuálnu výšku poistného na doplnkové zdravotné poistenie zamestnávateľa, ktorý zamestnáva zamestnanca na dohodnutom verejnoprospešnom pracovnom mieste pre dlhodobo nezamestnaného podľa osobitného predpisu,37) a vymeriavací základ ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok.

(5)	Percentuálna výška poistného na doplnkové zdravotné poistenie uvedená v odseku 1 je vyššia, ak poistenec uzavrel s príslušnou zdravotnou poisťovňou zmluvu o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia. Rozdiel medzi zvýšeným poistným na doplnkové zdravotné poistenie a poistným na doplnkové zdravotné poistenie uvedeným v odseku 1 platí a odvádza poistenec sám. Pre uzatváranie zmluvy o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia platí osobitný predpis.)

(6)	Percentuálna výška poistného na doplnkové zdravotné poistenie uvedená v odseku 4 je vyššia, ak zamestnávateľ uzavrel s príslušnou zdravotnou poisťovňou zmluvu o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia na závodnú preventívnu zdravotnú starostlivosť poskytovanú na základe doplnkového zdravotného poistenia jeho zamestnancovi. Rozdiel medzi zvýšeným poistným na doplnkové zdravotné poistenie a poistným na doplnkové zdravotné poistenie uvedeným v odseku 4 platí a odvádza zamestnávateľ. Pre uzatváranie zmluvy o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia platí osobitný predpis.77)

(7)	Príslušná zdravotná poisťovňa určí poistné podľa odsekov 5 a 6 tak, aby suma prijatého poistného na doplnkové zdravotné poistenie umožnila splniť všetky záväzky príslušnej zdravotnej poisťovne, ktoré vyplývajú zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia vrátane tvorby rezerv podľa § 83. 

(8)	Jednotlivé sumy poistného na doplnkové zdravotné poistenie sa zaokrúhľujú na celé koruny smerom nahor.

§ 76	
Práva a povinnosti  v doplnkovom zdravotnom poistení 

(1)	Poistenec má právo na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v cudzine do výšky nákladov spojených  s poskytnutím takejto zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike.

(2)	Poistenec je povinný v príslušnej zdravotnej poisťovni a u platiteľa poistného plniť povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon v základnom zdravotnom poistení, aj na účely vykonávania doplnkového zdravotného poistenia.

(3)	Platiteľ poistného je povinný plniť povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon v základnom zdravotnom poistení, aj na účely vykonávania doplnkového zdravotného poistenia.

§ 77	
Rozsah zdravotnej starostlivosti  
poskytovanej na základe doplnkového zdravotného poistenia

Zdravotnou starostlivosťou poskytovanou na základe doplnkového zdravotného poistenia sú
a)	lieky uvedené v osobitnom predpise) ako čiastočne uhrádzané na základe povinného zdravotného poistenia, pri ktorých predajnú cenu lieku uhrádza čiastočne príslušná zdravotná poisťovňa a čiastočne poistenec,
b)	zdravotnícke pomôcky uvedené v osobitnom predpise) ako čiastočne uhrádzané na základe povinného zdravotného poistenia, pri ktorých predajnú cenu zdravotníckej pomôcky uhrádza čiastočne príslušná zdravotná poisťovňa a čiastočne poistenec,
c)	zdravotná starostlivosť v základnom špecializačnom odbore stomatológia,)
d)	zdravotná starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave, ku ktorému došlo v cudzine, do výšky nákladov spojených s poskytovaním takejto zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike,
e)	periodické prehliadky a následné prehliadky) 
1.	zamestnancov vykonávajúcich epidemiologicky závažné činnosti,
2.	zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce a práce ohrozujúce zdravie,
3.	zamestnancov, ktorých činnosť môže ohroziť zdravie ostatných zamestnancov alebo iných osôb,
4.	zamestnancov, u ktorých to vyžaduje osobitná zdravotná spôsobilosť,
f)	periodické prehliadky poistencov uvedených v § 43 ods. 1 písm. a) až i).

§ 78	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej 
na základe doplnkového zdravotného poistenia 

(1)	Príslušná zdravotná poisťovňa a poistenec sa podieľajú na úhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe doplnkového zdravotného poistenia § 77 písm. a) až c) v rozsahu, ktorý ustanovuje osobitný predpis1) alebo tento zákon § 77 písm. d), ak príslušná zdravotná poisťovňa neuhrádza tieto náklady na základe zmluvy o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia uzavretej podľa § 75 ods. 5.

(2)	Zamestnávateľ uhrádza náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe doplnkového zdravotného poistenia § 68 písm. e) a f) v rozsahu, ktorý ustanovuje osobitný predpis,1) ak príslušná zdravotná poisťovňa neuhrádza tieto náklady na základe zmluvy o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia uzavretej podľa § 75 ods. 6.

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza poistencovi náklady za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave, ku ktorému došlo v cudzine,64) s výnimkou členského štátu, do výšky nákladov spojených s poskytnutím takejto zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak. 

(4)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza prostredníctvom kancelárie za poistenca náklady za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave, ku ktorému došlo v členskom štáte, vo výške skutočných nákladov za zdravotnú starostlivosť. Finančné prostriedky na úhradu týchto nákladov poukazuje kancelárii do dvoch mesiacov odo dňa doručenia žiadosti kancelárie o úhradu.

(5)	Poistenec je povinný uhradiť príslušnej zdravotnej poisťovni náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte, ktoré za neho uhradila príslušná zdravotná poisťovňa prostredníctvom kancelárie (§ 95) zo zdrojov doplnkového zdravotného poistenia príslušnej zdravotnej poisťovne, vo výške rozdielu medzi skutočnými nákladmi a nákladmi spojenými s poskytnutím takejto zdravotnej starostlivosti na území Slovenskej republiky, ak neuzatvoril s príslušnou zdravotnou poisťovňu zmluvu o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia, na základe ktorej sa uhrádza tento rozdiel. 

(5)	Príslušná zdravotná poisťovňa vymáha od poistenca rozdiel medzi úhradou príslušnej inštitúcii členského štátu podľa odseku 4 a úhradou uvedenou v odseku 3, ak poistenec neuzavrel zmluvu o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia. 

Hospodárenie zdravotnej poisťovne a financovanie zdravotnej poisťovne 
v doplnkovom zdravotnom poistení

§ 79	
Správa finančných prostriedkov

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa spravuje finančné prostriedky, ktoré získala na základe doplnkového zdravotného poistenia, spôsobom ustanoveným týmto zákonom a spravuje finančné prostriedky, ktoré získala na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia. 

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa je povinná použiť finančné prostriedky, ktoré získa zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia, výlučne na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia.

(3)	Finančné prostriedky, ktoré všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa získala na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia (§ 82 ods. 1), sa neprerozdeľujú podľa § 102.

§ 80	
Zdroje doplnkového zdravotného poistenia a ich použitie

(1)	Zdroje doplnkového zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne sú
a)	vybrané poistné na doplnkové zdravotné poistenie, ktoré platia platitelia poistného uvedení v § 6 ods. 1  písm. a) až e) a v § 6 ods.  2, 3 a 8,
b)	vybraný poplatok z omeškania predpísaný k poistnému na doplnkové zdravotné poistenie a pokuty za nesplnenie povinnosti v doplnkovom zdravotnom poistení,
c)	vybrané poistné na doplnkové zdravotné poistenie po dni vstupu rezortnej poisťovne do likvidácie poukázané príslušnej zdravotnej poisťovni, ktorá prevzala poistencov,
d)	prídel z prerozdeľovania poistného na doplnkové zdravotné poistenie,
e)	návratná finančná výpomoc do doplnkového zdravotného poistenia na preklenutie nedostatku finančných prostriedkov na úhradu nákladov zdravotnej starostlivosti pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte poskytovanej na základe doplnkového zdravotného poistenia,
f)	prijaté náhrady z doplnkového zdravotného poistenia od iných zdravotných poisťovní,
g)	náhrada nákladov za nehospodárne predpísané lieky a zdravotnícke pomôcky od zdravotníckeho zariadenia poskytnuté na základe doplnkového zdravotného poistenia,
h)	náhrada nákladov z doplnkového zdravotného poistenia (§ 111), 
i)	dary a ostatné príjmy do doplnkového zdravotného poistenia,
j)	pokuty doplnkového zdravotného poistenia podľa § 87 ods. 3 a § 109 ods. 2 a 3.

(2)	Zdroje doplnkového zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne sa používajú na 
a)	zdravotnú starostlivosť poskytovanú v Slovenskej republike na základe doplnkového zdravotného poistenia, ktorú podľa osobitného predpisu1) uhrádza všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa,
b)	zdravotnú starostlivosť poistencovi pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v cudzine, s výnimkou členského štátu (§ 78 ods. 3),
c)	zdravotnú starostlivosť poistencovi pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte (§ 78 ods. 4), 
d)	zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencom na základe doplnkového zdravotného poistenia, ktorú uhradili iné zdravotné poisťovne,
e)	odvod do prerozdeľovania poistného na doplnkové zdravotné poistenie,
f)	vrátenie poistného na doplnkové zdravotné poistenie,
g)	splátky úverov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe doplnkového zdravotného poistenia a s nimi súvisiacich finančných plnení,
h)	správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne, rezortnej poisťovne a kancelárie (§ 70 ods. 4).

(3)	Zdroje doplnkového zdravotného poistenia tvoria 28 % z vybraného poistného na povinné zdravotné poistenie.

§ 81	

Pre vykonávanie doplnkového zdravotného poistenia platia ustanovenia druhej časti tohto zákona a § 108, ak tento zákon neustanovuje inak.

§ 82	
Zdroje doplnkového zdravotného poistenia zo zmlúv 
o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia a ich použitie

(1)	Zdrojom doplnkového zdravotného poistenia zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia je poistné, ktoré uhradil poistenec na základe zmluvy o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia (ďalej len „poistné na rozšírené doplnkové zdravotné poistenie“).

(2)	Poistné na rozšírené doplnkové zdravotné poistenie sa používa na úhradu nákladov spoluúčasti poistenca za zdravotnú starostlivosť [§ 77 písm. a) až d)], na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť zamestnávateľa [§ 77 písm. e) a f)] a na správu doplnkového zdravotného poistenia na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia (§ 70 ods. 4).

§ 83	
Rezervy  všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vytvára na zabezpečenie plnenia záväzkov zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia rezervu
a)	na poistné budúcich období,
b)	na poistné plnenie,
c)	na vyrovnávanie mimoriadnych rizík spojených s úhradou zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia rezervu na úhradu tejto zdravotnej starostlivosti
(ďalej len „rezerva“).

(2)	Rezerva sa používa na úhradu záväzkov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne voči zdravotníckemu zariadeniu a príslušnej inštitúcii, ak sa tieto neuspokojili z poistného na rozšírené doplnkové zdravotné poistenie.

(3)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vytvára rezervu do výšky zodpovedajúcej jej záväzkom zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia. 

(4)	Rezerva sa tvorí z predpísaného poistného na rozšírené doplnkové zdravotné poistenie.

§ 84	
Zodpovedný aktuár

Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa je povinná pri vykonávaní doplnkového zdravotného poistenia zo zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia zabezpečiť overenie predpisu poistného na rozšírené doplnkové zdravotné poistenie a tvorby rezerv (§ 83) na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia zodpovedným aktuárom.)

štvrtá časť
Kontrola  platiteľa poistného, 
kontrola poskytnutej zdravotnej starostlivosti a pohľadávky

Kontrola  platiteľa poistného a 
kontrola poskytnutej zdravotnej starostlivosti

§ 85	
Vykonávanie kontroly platiteľa poistného a 
kontroly poskytnutej zdravotnej starostlivosti

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vykonáva kontrolu platiteľa poistného a kontrolu poskytnutej zdravotnej starostlivosti
a)	u platiteľa poistného nahliadaním do jeho účtovných dokladov a štatistických dokladov po predchádzajúcom písomnom oznámení,
b)	v zdravotníckom zariadení, ktorému v posledných troch rokoch poskytla úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť za poistenca po predchádzajúcom písomnom oznámení, nahliadaním do jeho štatistických dokladov a zdravotnej dokumentácie,
c)	u poistenca kedykoľvek a bez predchádzajúceho oznámenia zameranú na dodržiavanie povinnosti uvedenej v § 38 ods. 4 a používanie zdravotníckej pomôcky.

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vykonáva 
a)	kontrolu platiteľa poistného osobitne určenými zamestnancami (ďalej len „kontrolný zamestnanec“), ak ide o kontrolu zameranú na správne a úplné vedenie evidencie na účely povinného zdravotného poistenia, určenie vymeriavacieho základu, výpočet a platenie poistného na povinné zdravotné poistenie,
b)	kontrolu poskytnutej zdravotnej starostlivosti revíznymi lekármi, revíznymi farmaceutmi a ďalšími odbornými pracovníkmi v zdravotníctve (ďalej len „revízny zamestnanec“), ak ide kontrolu hospodárneho čerpania prostriedkov povinného zdravotného poistenia. 

(3)	Kontrolný zamestnanec a revízny zamestnanec je povinný sa preukázať služobným preukazom príslušnej zdravotnej poisťovne a osobitným oprávnením na vykonávanie kontroly platiteľa poistného a kontroly poskytnutej zdravotnej starostlivosti, ktoré vydal štatutárny zástupca príslušnej zdravotnej poisťovne. 

(4)	Kontrolný zamestnanec a revízny zamestnanec nemôže vykonávať žiadnu zárobkovú činnosť alebo inú činnosť, ktorá je v rozpore so záujmami príslušnej zdravotnej poisťovne.

(5)	Revízny zamestnanec môže vykonávať kontrolu hospodárenia v súčinnosti s odborníkmi konzultantmi, ktorí nemôžu byť zamestnancami príslušnej zdravotnej poisťovne, členmi samosprávnych orgánov ani členmi výkonných orgánov tejto zdravotnej poisťovne.

§ 86	
Kontrola platiteľa poistného

Platiteľ poistného, u ktorého kontrolný zamestnanec vykonáva kontrolu, je povinný
a)	predložiť na základe vyžiadania účtovné doklady a štatistické doklady a podať k nim ústne alebo písomne požadované vysvetlenie,
b)	zabezpečiť vhodné miesto a vhodné podmienky na vykonanie kontroly.

§ 87	
Kontrola poskytnutej zdravotnej starostlivosti

(1)	Revízny zamestnanec vykonáva v zdravotníckom zariadení kontrolu poskytnutej zdravotnej starostlivosti zameranú na
a)	rozsah a kvalitu poskytnutej zdravotnej starostlivosti a jej nadväznosť na ďalšie poskytovanie zdravotnej starostlivosti,
b)	hospodárnosť a efektívnosť predpísaných liekov a zdravotníckych pomôcok,60)
c)	zistenie skutočnosti, či poskytnutá zdravotná starostlivosť zodpovedá zdravotnému  stavu poistenca,
d)	zistenie skutočnosti, či zdravotnícke zariadenie vykazuje všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a rezortnej poisťovni iba tie výkony, ktoré poskytlo poistencovi a ktoré je všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa povinná uhradiť na základe povinného zdravotného poistenia,
e)	materiálno - technické vybavenie zdravotníckeho zariadenia. 

(2)	Zdravotnícke zariadenie, v ktorom revízny zamestnanec vykonáva kontrolu poskytnutej zdravotnej starostlivosti, je povinné
a)	predložiť na základe vyžiadania zdravotnú dokumentáciu poistenca príslušnej zdravotnej poisťovne vedenú predpísaným spôsobom alebo spôsobom dohodnutým v zmluve,
b)	predložiť na základe vyžiadania štatistické doklady,
c)	podať ústne alebo písomne požadované vysvetlenie,
d)	predložiť doklady potrebné na vykonanie kontroly poskytnutej zdravotnej starostlivosti a vytvoriť vhodné podmienky na vykonanie tejto kontroly.

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže zdravotníckemu zariadeniu uložiť za každé jednotlivé nesplnenie povinnosti alebo porušenie povinnosti alebo za nekvalitné a nehospodárne poskytnutie zdravotnej starostlivosti, ktoré zistila kontrola poskytovania zdravotnej starostlivosti, pokutu až do výšky 10 000 Sk a za opätovné nesplnenie alebo porušenie povinnosti alebo za nekvalitné, nehospodárne alebo neefektívne poskytnutie zdravotnej starostlivosti, za ktoré už bola pokuta uložená, až do výšky 20 000 Sk. 

Pohľadávky

§ 88	
Správa  pohľadávok 

(1)	Pohľadávkou všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne na účely tohto zákona sa rozumie
a)	pohľadávka všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne voči platiteľovi poistného na poistnom na povinné zdravotné poistenie, 
b)	pohľadávka všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne voči platiteľovi poistného na poplatku z omeškania k poistnému na povinné zdravotné poistenie a pokute za nesplnenie povinností v povinnom zdravotnom poistení, 
c)	pohľadávka všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne na poistnom na povinné zdravotné poistenie voči poistencovi štátu, fyzickej osobe alebo právnickej osobe, ak nesplnila oznamovaciu povinnosť podľa § 8 až 16,
d)	pohľadávka všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne voči poistencovi na náhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave poskytnutú v členskom štáte vo výške rozdielu medzi skutočnými nákladmi, ktoré uhradila príslušná zdravotná poisťovňa, a nákladmi, ktoré by bolo potrebné vynaložiť pri poskytnutí takejto zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike,
e)	pohľadávka všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne na náhrade nákladov voči fyzickej osobe a právnickej osobe (§ 111),  
f)	iná pohľadávka všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, ktorá sa vyskytla v súvislosti s výkonom správy všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (ďalej len „pohľadávka zdravotnej poisťovne“).

(2)	Pohľadávkou zdravotníckeho zariadenia na účely tohto zákona sa rozumie  pohľadávka zdravotníckeho zariadenia voči príslušnej zdravotnej poisťovni vo výške dlžnej sumy za zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe povinného zdravotného poistenia uvedenej v doklade doručenom príslušnej zdravotnej poisťovni, ktorú príslušná zdravotná poisťovňa neuhradila vôbec alebo ju uhradila čiastočne po kontrole poskytnutej zdravotnej starostlivosti (ďalej len „záväzok zdravotnej poisťovne“).

(3)	Príslušná zdravotná poisťovňa vykonáva správu pohľadávky uvedenej v odseku 1 (ďalej len „správca pohľadávky“). Správca pohľadávky sa najmä stará, aby dlžník včas a riadne splnil povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon.

(4)	Správca pohľadávky môže povoliť zaplatenie pohľadávky v splátkach alebo povoliť odklad platenia pohľadávky. V prípade nedodržania termínu splátky alebo zaplatením nižšej sumy jednotlivej splátky, ktorú určil správca pohľadávky, stáva sa splatnou celá pohľadávka. 

(5)	Správca pohľadávky môže na písomné požiadanie dlžníka, ktorý nemôže svoj dlh riadne a včas plniť, uzavrieť s dlžníkom písomnú dohodu o splátkach alebo o odklade platenia za podmienok, že 
a)	dlžník svoj dlh písomne uznal,
b)	dlžník z dôvodu zhoršenia ekonomických pomerov alebo sociálnych pomerov nemôže zaplatiť celý dlh naraz,
c)	dlžník sa v dohode o splátkach alebo o odklade platenia zaviaže zaplatiť celý dlh naraz, ak sa zlepšia jeho ekonomické pomery alebo sociálne pomery; dlžníkovi  možno povoliť odklad platenia najviac na jeden rok odo dňa, keď bol splatný jeho záväzok.

(6)	Pohľadávky všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne vymáha správca pohľadávky. 

§ 89	
Výkon rozhodnutia

(1)	Výkon rozhodnutia na pohľadávku možno vykonať na základe právoplatného rozhodnutia príslušnej zdravotnej poisťovne podľa osobitných predpisov.)

(2)	Právoplatné rozhodnutie príslušnej zdravotnej poisťovne je aj exekučným príkazom.)

§ 90	
Započítanie pohľadávky

(1)	Zdravotná  poisťovňa  môže započítať svoju pohľadávku  voči zdravotníckemu zariadeniu so záväzkom voči zdravotníckemu zariadeniu podľa osobitného predpisu,) ak sa na započítaní dohodne so zdravotníckym zariadením. Ak je zdravotnícke zariadenie štátnym zdravotníckym zariadením, záväzok všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne voči zdravotníckemu zariadeniu možno započítať len spôsobom uvedeným v osobitnom predpise.)

(2)	Vzájomné pohľadávky a záväzky, ktoré vzniknú všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a rezortnej poisťovni, zdravotníckemu zariadeniu a inej fyzickej osobe a právnickej osobe voči zdravotníckemu zariadeniu v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, možno vzájomne započítať, ak sa na tom všetky zúčastnené strany dohodnú. Druhá veta odseku 1 platí obdobne.

§ 91	
Postúpenie pohľadávky

(1)	 Správca pohľadávky môže postúpiť tretej osobe vzájomné pohľadávky všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne staršie ako tri roky za podmienok, ktoré ustanovuje tento zákon, s výnimkou pohľadávok na poistnom  na zdravotné povinné poistenie a poplatku z omeškania za rok 1993. Ak je zdravotnícke zariadenie štátnym zdravotníckym zariadením, pohľadávku voči zdravotníckemu zariadeniu možno postúpiť len spôsobom uvedeným v osobitnom predpise.)

(2)	Správca pohľadávky nemôže postúpiť pohľadávku, ak povolil jej zaplatenie v splátkach (§ 88 ods. 5); to neplatí, ak sa pohľadávka stala splatnou z dôvodu nedodržania termínu splátky alebo sa zaplatila nižšia suma jednotlivej splátky ako určila príslušná zdravotná poisťovňa.

(3)	Správca pohľadávky môže uzavrieť za odplatu s treťou osobou písomnú zmluvu o postúpení pohľadávky, súčasťou ktorej je aj vysporiadanie práv zo zabezpečenia pohľadávky.

(4)	Správca pohľadávky môže uzatvoriť  zmluvu o postúpení  pohľadávky s treťou osobou, len ak táto osoba vyrovnala správcovi pohľadávky všetky záväzky podľa tohto zákona.

(5)	Na  uzatvorenie  zmluvy   podľa  odseku   4  sa  vyžaduje predchádzajúci súhlas
a)	správnej rady príslušnej zdravotnej poisťovne,
b)	zriaďovateľa, ak ide o štátne zdravotnícke zariadenie,
c)	držiteľa povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti v neštátnom zdravotníckom zariadení,
d)	zakladateľa zdravotníckeho zariadenia podľa osobitného predpisu.)

(6)	Správca pohľadávky je  povinný  bez  zbytočného  odkladu oznámiť postúpenie   pohľadávky  dlžníkovi.   Súhlas dlžníka s postúpením pohľadávky sa nevyžaduje.

(7)	Námietky  proti  pohľadávke,  ktoré  mohol dlžník uplatniť v čase postúpenia,  sa  dlžníkovi zachovávajú  aj po postúpení pohľadávky.

(8)	Právo  nakladať  s  postúpenou  pohľadávkou  prechádza  na tretiu osobu  uzatvorením zmluvy a uhradením  odplaty za postúpenú pohľadávku na účet správcu pohľadávky.

(9)	Odplata za postúpenú pohľadávku nemôže byť nižšia ako 10 % výšky tejto pohľadávky; ak sa má postúpiť pohľadávka za nižšiu odplatu ako je výška pohľadávky, príslušná zdravotná poisťovňa tak môže urobiť len s predchádzajúcim písomným súhlasom ministerstva zdravotníctva.. 

(10)	Od  prechodu práva  nakladať s  postúpenou pohľadávkou na tretiu osobu táto pohľadávka stráca charakter pohľadávky a súčasne zaniká
a)	povinnosť  dlžníka  splniť  záväzok  voči  správcovi pohľadávky v rozsahu postúpenej pohľadávky,
b)	oprávnenie správcu pohľadávky nakladať  s postúpenou  pohľadávkou.

(11)	 Od  prechodu práva  nakladať s  postúpenou pohľadávkou na tretiu osobu vzniká
a)	povinnosť dlžníka splniť záväzok voči tretej osobe v rozsahu postúpenej pohľadávky, 
b)	právo  tretej  osoby  vyžadovať  peňažné  plnenie  od  dlžníka  v rozsahu postúpenej pohľadávky,
c)	právo  tretej osoby  vymáhať postúpenú  pohľadávku v konaniach podľa osobitného predpisu.83)

(12)	Na postúpenie pohľadávky podľa tohto zákona sa použije osobitný predpis,56) ak tento zákon neustanovuje inak.

(13)	 Na účely tohto zákona sa považuje odplata za postúpenie pohľadávky
a)	na poistnom na povinné zdravotné poistenie za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z  poistného  na povinné zdravotné poistenie, 
b)	na poplatku z omeškania k poistnému na povinné zdravotné poistenie za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z  poplatku z omeškania k poistnému na zdravotné  poistenie, 
c)	na pokute za nesplnenie povinností v povinnom zdravotnom poistení za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z  pokuty za nesplnenie povinností v povinnom zdravotnom poistení, 
d)	na náhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave poskytnutú v členskom štáte za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne v doplnkovom zdravotnom poistení,
e)	na úhrade za zdravotnú starostlivosť za príjem zdravotníckeho zariadenia.

§ 92	
Odpísanie pohľadávky

(1)	Správca pohľadávky môže odpísať pohľadávku vzniknutú do dňa účinnosti tohto zákona a podľa tohto zákona, ak je nevymáhateľná. 

(2)	Správca pohľadávky môže odpísať aj pohľadávku, ktorú postúpil za nižšiu odplatu ako je hodnota pohľadávky.

(3)	Nevymáhateľnou pohľadávkou na účely tohto zákona sa rozumie pohľadávka, ktorú nemožno postúpiť podľa § 91, a
a)	možno predpokladať, že náklady na jej vymáhanie presiahnu výnos z vymáhania,
b)	možno predpokladať, že majetkové pomery dlžníka by neviedli ani k čiastočnému uspokojeniu pohľadávky,
c)	pre ktorú sa bezvýsledne najmenej tri roky vedie exekúcia alebo výkon rozhodnutia podľa osobitných predpisov,83) 
d)	dlžník zomrel bez dedičov,
e)	dlžník zomrel  a pohľadávka sa nemohla uspokojiť ani vymáhaním na dedičoch dlžníka,
f)	ktorej vymáhanie je spojené s ťažkosťami, pričom možno predpokladať, že ďalšie vymáhanie by neviedlo ani k čiastočnému uspokojeniu pohľadávky,
g)	súd zamietol návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku,
h)	na základe konkurzného konania alebo vyrovnacieho konania,
i)	pohľadávka nepresahuje 1000 Sk, ak sa trvale upúšťa od vymáhania pohľadávky z dôvodu, že náklady na jej vymáhanie by presiahli hodnotu pohľadávky,
j)	ak majetok dlžníka nepostačuje na krytie nákladov exekúcie alebo výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov83) a súd exekúciu na návrh oprávneného alebo výkon rozhodnutia zastaví.

(4)	Ak dlžník uhradí odpísanú pohľadávku po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia, nepovažuje sa táto úhrada za plnenie bez právneho dôvodu a dlžník nemá nárok na vrátenie uhradenej sumy.

§ 93	
Uplatňovanie pohľadávok voči platiteľovi poistného v konkurze a vyrovnaní

(1)	Ak je na platiteľa poistného vyhlásený konkurz alebo ak sa platiteľovi poistného povolilo vyrovnanie, za pohľadávky sa na účely konkurzného konania alebo vyrovnacieho konania považujú aj sumy, ktoré príslušná zdravotná poisťovňa nepredpísala právoplatným rozhodnutím podľa tohto zákona a na ktoré príslušnej zdravotnej poisťovni vznikol nárok voči platiteľovi poistného z dôvodu, že platiteľ poistného nezaplatil vôbec alebo zaplatil čiastočne
a)	poistné na povinné zdravotné poistenie, 
b)	poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie.

(2)	Poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie, ktorý uložila príslušná zdravotná poisťovňa, vzťahujúci sa na skutočnosti, ktoré nastali pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania, alebo ktoré sa vzťahujú na pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie, ktoré vznikli pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania a do vyhlásenia konkurzu alebo do povolenia vyrovnania sa nepredpísali ani neuložili, sa považujú za pohľadávky podľa odseku 1 len do polovice najvyššej sumy poplatku z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie, ktorý príslušná zdravotná poisťovňa mohla predpísať alebo uložiť do vyhlásenia konkurzu alebo do povolenia vyrovnania.

(3)	Za záväzky z poistného na povinné zdravotné poistenie sa na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania považujú sumy poistného na povinné zdravotné poistenie a sumy poplatku z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie, na ktorých vrátenie má platiteľ poistného právny nárok podľa tohto zákona, a to aj keď si tento nárok neuplatnil.

(4)	Za pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie, ktoré vznikli pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania, sa na účely týchto konaní považujú pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie a na poplatku z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie, ktoré uložila príslušná zdravotná poisťovňa, vzťahujúce sa na kalendárne mesiace končiace sa pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania, ako aj časť týchto pohľadávok vzťahujúca sa na kalendárny mesiac, v ktorom bol vyhlásený konkurz alebo povolené vyrovnanie, a to v pomernej výške pripadajúcej na dni od začiatku tohto kalendárneho mesiaca do vyhlásenia konkurzu alebo do povolenia vyrovnania.

(5)	Pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie neuvedené v odseku 4 sa na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania považujú za pohľadávky vzniknuté po vyhlásení konkurzu alebo po povolení vyrovnania.)

(6)	Po vyhlásení konkurzu alebo po povolení vyrovnania príslušná zdravotná poisťovňa prihlási pohľadávky uvedené v odseku 1 spôsobom a v lehote ustanovenej v osobitnom predpise.)

(7)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže uplatňovať vo vyrovnacom konaní pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie a poplatku z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie, ktoré vznikli pred povolením vyrovnania, aj bez ich predchádzajúceho predpísania alebo uloženia platiteľovi poistného.

(8)	V čase od vyhlásenia konkurzu do zrušenia konkurzu nevzniká ani neprirastá poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie a všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa ho nemôže ukladať ani predpisovať. Od povolenia vyrovnania nevzniká ani neprirastá poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie vzťahujúci sa na pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie, ktoré sa považujú za pohľadávky na poistnom vzniknuté pred povolením vyrovnania, ani poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie vzťahujúci sa na skutočnosti, ktoré nastali pred povolením vyrovnania; príslušná zdravotná poisťovňa nemôže poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie ukladať ani predpisovať.

(9)	Právoplatnosťou uznesenia o potvrdení vyrovnania a včasným a úplným splnením dlžníkových povinností, ktoré bol povinný plniť podľa vyrovnacieho plánu, dlžníkovi zaniká jeho povinnosť plniť pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie alebo ich časti, ktoré platiteľ poistného na základe schváleného vyrovnacieho plánu nemusí plniť. Súčasne nie je povinný plniť 
a)	všetky pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie alebo ich časti, ktoré sa na účely vyrovnania považujú za pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie vzniknuté pred povolením vyrovnania a ktoré nemožno vo vyrovnaní uspokojiť, a 
b)	poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie alebo tie jeho časti, ktoré sa na účely vyrovnacieho konania nepovažovali za pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie, ak sa tento poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie vzťahuje na pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie, ktoré sa na účely vyrovnania považujú za pohľadávky na poistnom na povinné zdravotné poistenie vzniknuté pred povolením vyrovnania.

(10)	Pohľadávky a poplatok z omeškania  k poistnému na povinné zdravotné poistenie alebo jeho časť (odsek 9) nemožno po skončení vyrovnania dodatočne predpísať ani uložiť.

(11)	Ostatné účinky vyhlásenia konkurzu a vyrovnania upravuje osobitný predpis.47)

§ 94	

Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa nie je oprávnená vystaviť zmenku, prijať zmenku alebo ručiť zmenkou ani vystaviť šek, prijať šek alebo ručiť šekom  podľa osobitného predpisu.)

Piata  časť
činnosti spoločného záujmu všeobecnej poisťovne, 
spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne

§ 95	
Kancelária

(1)	Zriaďuje sa kancelária na vykonávanie činností spoločného záujmu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(2)	Kancelária je právnická osoba so sídlom v Bratislave. 

(3)	Členmi kancelárie sú všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a všetky rezortné poisťovne.

(4)	Kancelária 
a)	spolupracuje so štátnymi orgánmi vo veciach týkajúcich sa povinného zdravotného poistenia,
b)	plní úlohu príslušnej inštitúcie vo vzťahu k členským štátom, 
c)	vedie a spravuje centrálny register poistencov,
d)	spravuje účet prerozdeľovania povinného zdravotného poistenia a prerozdeľuje poistné na povinné zdravotné poistenie podľa pohlavia a vekovej štruktúry všetkých poistencov násobeného indexom rizika nákladov (ďalej len „účet  prerozdeľovania“),
e)	plní štatistické úlohy pri vykonávaní povinného zdravotného poistenia, ktoré určí tento zákon a ministerstvo zdravotníctva,
f)	predkladá ministerstvu zdravotníctva požiadavky na zmeny všeobecne záväzných právnych predpisov týkajúce sa
1.	zmeny spôsobu úhrad zdravotnej starostlivosti,
2.	sektorového financovania zdravotnej starostlivosti,
3.	hospodárneho a efektívneho predpisovania liekov a zdravotníckych pomôcok na základe údajov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne od 1. júla predchádzajúceho kalendárneho roku do 30. júna bežného roku,
4.	regulácie cien zdravotnej starostlivosti,
5.	kalkulácie cien zdravotnej starostlivosti,
6.	jednotnej metodiky výkazníctva všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
7.	indexov rizika nákladov,
8.	metodiky prerozdeľovania poistného na povinné zdravotné poistenie a správy osobitného účtu,
9.	metodiky uzatvárania zmlúv medzi všeobecnou poisťovňou, spoločnou poisťovňou, rezortnou poisťovňou a zdravotníckymi zariadeniami,
10.	zabezpečovania dohodovacieho konania,
g)	vypracováva návrh zásad revíznej činnosti všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
h)	zabezpečuje dohodovacie konanie podľa tohto zákona,
i)	zostavuje a predkladá ministerstvu zdravotníctva a ministerstvu financií 
1.	súhrnnú správu z poistných rozpočtov povinného zdravotného poistenia, 
2.	súhrnnú správu zo správ o hospodárení povinného zdravotného poistenia,
j)	poskytuje bezplatne požadované informácie a údaje ministerstvu zdravotníctva a ministerstvu financií,
k)	prideľuje kódy zdravotníckym zariadeniam,
l)	vedie register príslušných inštitúcií členských štátov,
m)	určuje na základe údajov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne
1.	priemerné náklady na jednotlivé sektory zdravotnej starostlivosti,
2.	priemerné náklady na poistenca, 
3.	priemerné náklady na rodinu poistenca,
4.	paušálne sumy na účely náhrady nákladov za zdravotnú starostlivosť za poistenca, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v členskom štáte,
n)	plní na základe poverenia ministerstva zdravotníctva záväzky štátu v oblasti zdravotníctva z medzinárodných zmlúv o sociálnom zabezpečení (poistení) a z medzinárodných zmlúv o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied. 

(5)	Kancelária vykonáva svoju činnosť samosprávnymi orgánmi a výkonnými orgánmi.

(6)	Samosprávne orgány kancelárie sú
a)	zhromaždenie štatutárnych zástupcov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (ďalej len „zhromaždenie“),
b)	dozorná rada zástupcov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne (ďalej len dozorná rada“).

(7)	Zhromaždenie
a)	volí a odvoláva výkonného riaditeľa kancelárie,
b)	schvaľuje návrh štatútu kancelárie a predkladá ho na schválenie ministerstvu zdravotníctva,
c)	volí a odvoláva členov dozornej rady,
d)	určuje výšku príspevku na výkon spoločných činností všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,
e)	schvaľuje súhrnnú správu z návrhov poistných rozpočtov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a súhrnnú správu zo správ o hospodárení všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne.

(8)	Orgán štátneho dozoru (§ 108 ods. 1) sa zúčastňuje každej schôdze zhromaždenia; na jeho žiadosť sa mu musí udeliť slovo.

(9)	Dozorná rada kontroluje dodržiavanie
a)	štatútu kancelárie,
b)	tohto zákona a iných všeobecne záväzných právnych predpisov výkonnými orgánmi kancelárie a zhromaždením,
c)	vnútorných predpisov kancelárie a predkladá stanoviská zhromaždeniu o výsledkoch svojej činnosti, bezodkladne informuje zhromaždenie spolu s návrhmi na rozhodnutie o nevyhnutných opatreniach na odstránenie zistených nedostatkov,
d)	hospodárenie kancelárie s finančnými prostriedkami.

(10)	Na čele kancelárie je výkonný riaditeľ.

(11)	 Kancelária financuje plnenie úloh podľa tohto zákona z príspevku všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne na výkon činností spoločného záujmu; tento príspevok je najviac do výšky 2,5 % finančných prostriedkov na správu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne podľa § 70 ods. 4. 

(12)	Na pracovnoprávne vzťahy zamestnancov kancelárie sa vzťahuje osobitný predpis.)

(13)	Organizačnú štruktúru kancelárie a činnosť samosprávnych orgánov a výkonných orgánov upraví organizačný poriadok kancelárie, ktorý schváli zhromaždenie; činnosť samosprávnych orgánov a výkonných orgánov kancelárie upraví štatút. 

(14)	Nad činnosťou kancelárie sa vykonáva štátny dozor (§ 108 ods. 1). 

Plnenie úloh príslušnej inštitúcie vo vzťahu k členskému štátu 

§ 96	
Úhrada zdravotnej starostlivosti 
poskytnutej poistencovi v členskom štáte 

Kancelária zo zdrojov príslušnej zdravotnej poisťovne z doplnkového zdravotného poistenia uhrádza príslušnej inštitúcii členského štátu náklady za zdravotnú starostlivosť za poistenca, ktorého povinné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, poskytnutú v zdravotníckom zariadení v členskom štáte
a)	pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave,
b)	na základe predchádzajúceho súhlasu príslušnej zdravotnej poisťovne. 

§ 97	
Úhrada zdravotnej starostlivosti 
poskytnutej cudzincovi v Slovenskej republike 

(1)	Kancelária uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady na zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia členského štátu, bezodkladne po obdržaní úhrady od príslušnej inštitúcie členského štátu. 

(2)	Kancelária z finančných prostriedkov štátneho rozpočtu uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady za zdravotnú starostlivosť poistencovi, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia iného než členského štátu, s ktorým Slovenská republika uzatvorila medzinárodnú dohodu so záväzkom úhrady zdravotnej starostlivosti, na základe dokladu do 30 dní odo dňa jeho doručenia. 

(3)	Kancelária zúčtováva náklady za zdravotnú starostlivosť podľa odseku 2 s ministerstvom zdravotníctva za kalendárny štvrťrok. 

§ 98	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poistencovi vylúčenému z povinného zdravotného poistenia
v Slovenskej republike 

(1)	Kancelária uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi s trvalým pobytom v Slovenskej republike vylúčenému z povinného zdravotného poistenia podľa tohto zákona, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v členskom štáte, bezodkladne po obdržaní úhrady od príslušnej inštitúcie v členskom štáte. 

(2)	Kancelária fakturuje náklady za zdravotnú starostlivosť podľa odseku 1 príslušnej inštitúcii v členskom štáte po obdržaní dokladu od zdravotníckeho zariadenia.

(3)	Kancelária uhrádza príslušnej inštitúcii v členskom štáte aj náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú poberateľovi dôchodku podľa osobitných predpisov6) a členovi jeho rodiny s trvalým pobytom v členskom štáte, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v členskom štáte. 

Hospodárenie kancelárie a  financovanie  kancelárie

§ 99	
Hospodárenie kancelárie

(1)	Kancelária spravuje finančné prostriedky, ktoré získala na základe tohto zákona.

(2)	Kancelária je povinná uložiť všetky finančné prostriedky v banke.73) 

(3)	Kancelária vedie účtovníctvo podľa osobitného predpisu.74) 

§ 100	
Centrálny register poistencov

(1)	Kancelária vedie a spravuje centrálny register poistencov. 

(2)	Kancelária postupuje pri prevádzkovaní centrálneho registra poistencov podľa osobitného predpisu.) 

Prerozdeľovanie poistného na povinné zdravotné poistenie

§ 101	

(1)	Kancelária spravuje účet prerozdeľovania (ďalej len „správca účtu prerozdeľovania“) a je povinný nakladať s ním spôsobom, ktorý ustanovuje tento zákon. Úroky z finančných prostriedkov, ktoré sa vedú na osobitnom účte, sa prerozdeľujú podľa § 102.

(2)	Na dodržiavanie pravidiel hospodárenia s finančnými prostriedkami na účte prerozdeľovania dozerá dozorný orgán zložený zo zástupcov ministerstva zdravotníctva a ministerstva financií každý s dvoma hlasmi a zástupcov zdravotných poisťovní každá s jedným hlasom. Zástupca správcu účtu prerozdeľovania sa zúčastňuje na rokovaní dozorného orgánu s rozhodujúcim hlasom. V prípade rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedu dozorného orgánu. Dodržiavanie pravidiel hospodárenia s finančnými prostriedkami na účte prerozdeľovania určí štatút, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva. 

§ 102	

(1)	Zdravotné poisťovne oznámia do 20. dňa každého kalendárneho mesiaca správcovi účtu prerozdeľovania sumu 85 % vybraného poistného na povinné zdravotné poistenie za predchádzajúci kalendárny mesiac (ďalej len „celková suma“). 

(2)	Správca účtu prerozdeľovania určí z údajov z centrálneho registra poistencov do 20. dňa každého kalendárneho mesiaca priemerný evidenčný počet poistencov ako súčet denných stavov poistencov podľa pohlavia a vekovej štruktúry od 0 do 80 rokov v skupinách po piatich rokoch a v skupine od 80 rokov za príslušný kalendárny mesiac. 

(3)	Celková suma z prerozdeľovania pre príslušnú zdravotnú poisťovňu sa vypočíta vynásobením počtu prepočítaných poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne štandardizovaným príjmom na jedného prepočítaného poistenca.

(4)	 Počet prepočítaných poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne sa vypočíta ako súčet počtov poistencov v jednotlivých vekových skupinách podľa pohlavia v príslušnom kalendárnom mesiaci vynásobených indexom rizika nákladov na zdravotnú starostlivosť jednotlivých vekových skupín podľa pohlavia (ďalej len „index rizika nákladov“).

(5)	 Počet poistencov v jednotlivých vekových skupinách podľa pohlavia v príslušnom kalendárnom mesiaci sa určí ako priemerný počet fyzických stavov týchto poistencov v príslušnom kalendárnom mesiaci.

(6)	 Štandardizovaný príjem na jedného prepočítaného poistenca sa vypočíta vydelením celkovej sumy (§ 102 ods. 1) a poistného na povinné zdravotné poistenie, ktoré platí platiteľ poistného uvedený v § 6 ods. 1 písm. e) až f), celkovým počtom prepočítaných poistencov. Celkový počet prepočítaných poistencov je súčet počtov prepočítaných poistencov všetkých zdravotných poisťovní. 

(7)	 Index rizika nákladov sa vypočíta z priemerných nákladov zdravotných poisťovní za obdobie jedného roku z údajov od 1. júla predchádzajúceho kalendárneho roka do 30. júna bežného roka. Index rizika nákladov ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva do 31. decembra bežného roku na nasledujúci kalendárny rok alebo do 30. júna kalendárneho roku na ten istý kalendárny rok.

(8)	Správca účtu prerozdeľovania oznámi do 25. dňa príslušného mesiaca všetkým zdravotným poisťovniam sumu pripadajúcu na jedného poistenca a celkovú sumu z prerozdeľovania vypočítanú podľa odseku 3. Celková suma z prerozdeľovania vypočítaná podľa odseku 3 sa rozdelí v pomere 72 % na základné zdravotné poistenie a 28 % na doplnkové zdravotné poistenie. Výpočet sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočet celkovej sumy z prerozdelenia sa uvedie na tlačive, ktorého vzor vydá ministerstvo zdravotníctva.

(9)	Ak suma uvedená v odseku 1 príslušnej zdravotnej poisťovne presahuje celkovú sumu vypočítanú pre príslušnú zdravotnú poisťovňu podľa odseku 3, príslušná zdravotná poisťovňa je povinná odviesť presahujúce finančné prostriedky na účet prerozdeľovania do piatich kalendárnych dní odo dňa, keď jej správca účtu prerozdeľovania oznámil celkovú sumu na ňu pripadajúcu.

(10)	Ak suma uvedená v odseku 1 príslušnej zdravotnej poisťovne nedosahuje sumu vypočítanú pre príslušnú zdravotnú poisťovňu podľa odseku 3, správca účtu prerozdeľovania je povinný poukazovať príslušnej zdravotnej poisťovni chýbajúce finančné prostriedky bezodkladne po ich pripisovaní na účet prerozdeľovania, ak táto zdravotná poisťovňa nemá voči správcovi účtu prerozdeľovania dlh.

(11)	Za včas odvedené finančné prostriedky podľa odseku 10 sa považujú odvedené finančné prostriedky aj vtedy, ak ich banka odpísala z účtu príslušnej zdravotnej poisťovne v určenej lehote.

(12)	Ak príslušná zdravotná poisťovňa neprevedie finančné prostriedky v určených lehotách alebo ich prevedie v inej ako predpísanej výške, je povinná zaplatiť poplatok z omeškania vo výške 0,05 % z dlžnej sumy za každý kalendárny deň omeškania od nadobudnutia právoplatnosti oznámenia vydaného podľa odseku 8. Poplatok predpíše príslušnej zdravotnej poisťovni správca účtu prerozdeľovania rozhodnutím. Poplatok je príjmom účtu prerozdeľovania a prerozdelí sa medzi tými zdravotnými poisťovňami, ktorým správca účtu prerozdeľovania poukázal tieto finančné prostriedky oneskorene. 

(13)	Správca účtu prerozdeľovania prepočíta do dvoch mesiacov po skončení kalendárneho štvrťroku na základe opakovaného prepočtu poistencov vedených v centrálnom registri celkovú sumu z prerozdeľovania vypočítanú podľa odseku 3. Rozdiel zúčtuje v najbližšom prerozdeľovaní.

§ 103	
Súhrnná správa z návrhov poistných rozpočtov a 
súhrnná správa zo správ o hospodárení 

(1)	Kancelária zostavuje súhrnnú správu z návrhov poistných rozpočtov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne na nasledujúci kalendárny rok a súhrnnú správu zo správ o hospodárení všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne za predchádzajúci kalendárny rok. 

(2)	Kancelária predkladá ministerstvu zdravotníctva a ministerstvu financií 
a)	súhrnnú správu z návrhov poistných rozpočtov povinného zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne na nasledujúci kalendárny rok do 30 dní po schválení návrhov poistných rozpočtov všeobecnej poisťovne a spoločnej poisťovne národnou radou, 
b)	súhrnnú správu zo správ o hospodárení povinného zdravotného poistenia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne do 30 dní po schválení správ o hospodárení všeobecnej poisťovne a spoločnej poisťovne národnou radou.

§ 104	
Dohodovacie konanie

(1)	Predmetom dohodovacieho konania je 
a)	príprava návrhu cien výkonov jednotlivých sektorov zdravotnej starostlivosti,
b)	percentuálne rozdelenie zdrojov základného zdravotného poistenia a doplnkového zdravotného poistenia (ďalej len „percentuálne rozdelenie zdrojov“) na jednotlivé sektory zdravotnej starostlivosti a na všeobecnú poisťovňu, spoločnú poisťovňu a rezortnú poisťovňu,
c)	určenie úhrad na účely náhrady nákladov (§ 111),
d)	dohoda o predmete dohodovacieho konania (ďalej len „rámcová zmluva“). 

(2)	Pri určovaní cien výkonov jednotlivých sektorov zdravotnej starostlivosti sa postupuje podľa osobitného predpisu.) 

(3)	Dohodovacie konanie sa musí uskutočniť najmenej raz ročne do prípravy návrhov poistných rozpočtov povinného zdravotného poistenia zdravotných poisťovní na nasledujúci kalendárny rok.

(4)	Dohodovacie konanie, ktorého výsledkom nie je rámcová zmluva, sa musí zopakovať do jedného mesiaca. 

(5)	Percentuálne rozdelenie zdrojov podľa jednotlivých sektorov zdravotnej starostlivosti sa môže meniť v období, na ktoré je schválený poistný rozpočet, iba v rozsahu zdrojov schválených poistných rozpočtov zdravotných poisťovní, s výnimkou zvýšenia finančných prostriedkov nad rámec poistných rozpočtov zdravotných poisťovní z prostriedkov štátneho rozpočtu alebo z iných účelovo určených zdrojov. 

(6)	Percentuálne rozdelenie zdrojov [odsek 1 písm. b)] a výšku úhrady [odsek 1 písm. c)] na základe rámcovej zmluvy na obdobie jedného kalendárneho roku ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva po posúdení súladu rámcovej zmluvy so všeobecne záväznými právnymi predpismi a s verejným záujmom. 

(7)	Percentuálne rozdelenie zdrojov a výšku úhrady podľa odseku 6 ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva v súlade s pravidlami sektorového financovania zdravotnej starostlivosti aj v prípade, ak sa účastníci dohodovacieho konania nedohodnú ani v opakovanom dohodovacom konaní podľa odseku 4. Do vydania nového všeobecne záväzného právneho predpisu zostáva v platnosti všeobecne záväzný právny predpis, ktorý upravil percentuálne rozdelenie zdrojov, a výška úhrady určená na predchádzajúce obdobie.

§ 105	
Účastníci dohodovacieho konania

(1)	Účastníkmi dohodovacieho konania s rozhodujúcim hlasom sú 
a)	zástupcovia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne každý s jedným hlasom,
b)	zástupca kancelárie,
c)	zástupcovia zdravotníckych zariadení67) a príslušných stavovských organizácií) obaja s jedným hlasom za jeden sektor zdravotnej starostlivosti.

(2)	Účastníkmi dohodovacieho konania s rozhodujúcim hlasom, ak ide o lieky a zdravotnícke pomôcky, sú 
a)	zástupcovia všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne každý s jedným hlasom,
b)	zástupca kancelárie,
c)	zástupcovia príslušných stavovských organizácií95) každý s jedným hlasom,
d)	zástupcovia výrobcov liekov všetci s jedným hlasom.

(3)	Zdravotnícke zariadenia67) a stavovské organizácie95) na účely uvedené v odseku 1 a 2 zastupuje zástupca zmluvných zdravotníckych zariadení v členení na jednotlivé sektory zdravotnej starostlivosti.

§ 106	
Rokovací poriadok 

Orgány dohodovacieho konania, fázy dohodovacieho konania a spôsob hlasovania upraví rokovací poriadok dohodovacieho konania, ktorý vydá kancelária.

šiesta  časť 
Ministerstvo  zdravotníctva

§ 107	
Úlohy ministerstva zdravotníctva 

(1)	Ministerstvo zdravotníctva 
a)	odborne usmerňuje vykonávanie povinného zdravotného poistenia,
b)	plní záväzky štátu v oblasti zdravotníctva z medzinárodných zmlúv o sociálnom zabezpečení (poistení) a z medzinárodných zmlúv o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied, ak plnením tejto úlohy nepoverí kanceláriu,
c)	vedie centrálny informačný systém § 57 ods. 1 písm. j),
d)	plní ďalšie úlohy, ktoré ustanovuje tento zákon.

(2)	Podrobnosti o 
a)	údajoch potrebných na účely vedenia centrálneho registra poistencov a platenia poistného na povinné zdravotné poistenie štátom, 
b)	hospodárnom a efektívnom predpisovaní liekov a zdravotníckych pomôcok do 31. augusta bežného roku na nasledujúci kalendárny rok, 
c)	indexoch rizika nákladov do 31. decembra bežného roku na nasledujúci kalendárny rok alebo do 30. júna kalendárneho roku na ten istý kalendárny rok, 
d)	čerpaní a zúčtovaní poistného na povinné zdravotné poistenie, ktoré odvádza Národný úrad práce a štát, po dohode s ministerstvom financií, 
e)	hospodárení s účtom prerozdeľovania po dohode s ministerstvom financií, 
f)	rezortných integračných nástrojoch v informačných systémoch všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne, rezortnej poisťovne, kancelárie a zdravotníckych zariadení, 
g)	metodike vedenia a správy centrálneho registra poistencov ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva. 

Štátny  dozor

§ 108	

(1)	Štát vykonáva dozor nad povinným zdravotným poistením (ďalej len „štátny dozor“) prostredníctvom orgánov, ktorými sú ministerstvo zdravotníctva a ministerstvo  financií (ďalej len „orgán štátneho dozoru“). Orgány štátneho dozoru majú pri výkone štátneho dozoru rovnocenné postavenie s výnimkou štátneho dozoru, pri ktorom sa poskytujú informácie súvisiace so zdravotným stavom poistenca alebo poskytovaním zdravotnej starostlivosti.

(2)	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vykonáva kontrolu nad povinným zdravotným poistením v rozsahu, ktorý ustanovuje osobitný predpis.) Pri výkone kontroly postupuje podľa osobitného predpisu.96) Kontrolné  oprávnenia  iných  orgánov  podľa osobitných predpisov nie sú týmito ustanoveniami dotknuté.

(3)	Orgány štátneho dozoru najmä
a)	kontrolujú dodržiavanie tohto zákona a iných všeobecne záväzných právnych predpisov všeobecnou poisťovňou, spoločnou poisťovňou, rezortnou poisťovňou a kanceláriou,
b)	kontrolujú hospodárenie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne, rezortnej poisťovne podľa poistného rozpočtu na príslušný kalendárny rok a kancelárie,
c)	kontrolujú plnenie opatrení, ktoré prijali samosprávne orgány a výkonné orgány zdravotných poisťovní a kancelárie,
d)	ukladajú opatrenia a určujú lehoty na odstránenie zistených nedostatkov,
e)	kontrolujú plnenie opatrení, ktoré uložil orgán štátneho dozoru na odstránenie zistených nedostatkov.

(4)	Orgán štátneho dozoru pri  vykonávaní štátneho dozoru podľa odseku 1 je oprávnený
a)	vstupovať do priestorov príslušnej zdravotnej poisťovne a kancelárie (ďalej len „dozorovaný subjekt“),
b)	požadovať od dozorovaného subjektu poskytnutie prvopisov dokladov a písomností a podanie vyjadrení a informácií potrebných na výkon štátneho dozoru vrátane  informácií  na technických nosičoch údajov v lehote, ktorú určil orgán štátneho dozoru,
c)	požadovať od dozorovaného subjektu vyhotovenie fotokópií požadovaných dokladov, ktoré sú predmetom výkonu štátneho dozoru,
d)	vyžadovať súčinnosť dozorovaného subjektu potrebnú na výkon štátneho dozoru,
e)	zúčastňovať sa  na zasadnutiach samosprávnych  orgánov dozorovaného subjektu s poradným hlasom,
f)	dať podnet na zvolanie samosprávneho orgánu dozorovaného subjektu,  najmä ak zistí nedostatky v činnosti dozorovaného subjektu,
g)	žiadať od samosprávneho orgánu a výkonného orgánu dozorovaného subjektu prijatie opatrení  na odstránenie  zistených nedostatkov,
h)	ukladať dozorovanému subjektu opatrenia  na odstránenie  zistených nedostatkov a kontrolovať ich dodržiavanie,
i)	ukladať všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a rezortnej poisťovni povinnosť overiť ročnú účtovnú závierku audítorom a v prípade potreby vyžadovať od príslušnej zdravotnej poisťovne zabezpečenie a vykonanie overenia finančnej situácie a majetkovej situácie prostredníctvom audítora,
j)	ukladať všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a rezortnej poisťovni overenie predpisu poistného a tvorby rezerv na základe zmlúv o rozšírení doplnkového zdravotného poistenia prostredníctvom zodpovedného aktuára,
k)	vyžadovať, aby rozhodnutia dozorovaného subjektu, ktorých druh určí orgán štátneho dozoru, podliehali schvaľovaniu správnej rady najviac počas jedného roka,
l)	ukladať pokuty,
m)	dať podnet na zrušenie rozhodnutia samosprávneho orgánu dozorovaného subjektu, ktoré vydal v rozpore s týmto zákonom alebo inými všeobecne záväznými právnymi predpismi,
n)	požadovať od dozorovaného subjektu zaslanie informácií v rozsahu potrebnom na výkon štátneho dozoru bez podmienky predloženia písomného poverenia.

(5)	Štátny dozor, pri ktorom dozorovaný subjekt poskytuje informácie súvisiace so zdravotným stavom poistenca alebo poskytovaním zdravotnej starostlivosti poistencovi, je oprávnený vykonávať len orgán štátneho dozoru ministerstva zdravotníctva. 

(6)	Orgán štátneho dozoru vykonáva svoju činnosť
a)	kontrolou v mieste  vykonávania predmetu činnosti dozorovaného subjektu (ďalej len „kontrola“),
b)	vyžiadaním informácií a stanovísk od dozorovaného subjektu,
c)	monitorovaním údajov o činnosti prostredníctvom účtovných výkazov a iných výkazov a správ, ktoré dozorovaný subjekt predložil ministerstvu zdravotníctva a ministerstvu financií.

(7)	Orgán štátneho dozoru vykonávajúci kontrolu je povinný 
a)	oznámiť najneskôr v deň začatia kontroly štatutárnemu zástupcovi dozorovaného subjektu začatie, predmet a účel kontroly  a  preukázať sa  písomným poverením  na  vykonanie  kontroly,
b)	vydať výkonnému orgánu dozorovaného subjektu potvrdenie o odobratí  prvopisov dokladov a písomností a zabezpečiť ich riadnu ochranu pred stratou, zničením, poškodením a zneužitím; ak tieto prvopisy už nie sú potrebné na ďalší výkon štátneho dozoru, je povinný ich vrátiť tomu, komu ich odobral,
c)	vypracovať protokol o výsledku výkonu kontroly alebo správu z výkonu štátneho dozoru; v prípade, že výsledkom kontroly nie sú žiadne kontrolné zistenia, vypracovať záznam o kontrole,
d)	oboznámiť dozorovaný subjekt s kontrolnými zisteniami; kontrola sa skončí dňom prerokovania protokolu o výsledku výkonu kontroly, správy z výkonu štátneho dozoru alebo záznamu o kontrole s príslušným štatutárnym zástupcom dozorovaného subjektu, 
e)	zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel pri výkone štátneho dozoru, ak  ho od tejto povinnosti písomne neoslobodil  ten, v  koho záujme  túto povinnosť  má, alebo vo verejnom  záujme vedúci  orgánu štátneho  dozoru; uvedené sa nevzťahuje na povinnosti, ktoré ustanovuje osobitný predpis,)
f)	oznámiť   podozrenie  z   trestnej  činnosti   orgánom  činným  v trestnom konaní  a iné skutočnosti  orgánom príslušným podľa osobitných predpisov,)
g)	pri výkone štátneho dozoru kontrolou v prípade, ktorý neupravuje tento zákon, postupovať podľa osobitného predpisu.)

(8)	Dozorovaný subjekt je povinný bezodkladne na  požiadanie orgánu štátneho dozoru
a)	predložiť potrebné doklady a písomnosti,
b)	poskytnúť potrebné  informácie  a vysvetlenia  súvisiace  s činnosťou dozorovaného subjektu,
c)	zúčastniť sa na prerokovaní protokolu o výsledku výkonu kontroly, správy z výkonu štátneho dozoru alebo záznamu o kontrole,
d)	prijať  v určenej  lehote opatrenia  na odstránenie  zistených  nedostatkov,
e)	predložiť  orgánu štátneho  dozoru  písomnú  správu o splnení opatrení prijatých na odstránenie zistených nedostatkov,
f)	uplatniť právnu zodpovednosť za zistené nedostatky voči zamestnancovi zodpovednému za tieto nedostatky,
g)	splniť opatrenia, ktoré uložil orgán štátneho dozoru,
h)	predložiť orgánu štátneho dozoru písomnú správu o plnení opatrení prijatých na odstránenie zistených nedostatkov.

§ 109	

(1)	Orgán štátneho dozoru je oprávnený dať podnet na
a)	na odvolanie generálneho riaditeľa príslušnej zdravotnej poisťovne a na odvolanie výkonného riaditeľa kancelárie,
b)	na zavedenie nútenej správy v dozorovanom subjekte,
c)	na zrušenie rezortnej poisťovne.

(2)	Orgán štátneho dozoru je oprávnený uložiť dozorovanému subjektu poriadkovú pokutu  od 5 000 Sk  do 20 000 Sk za  neplnenie povinností podľa §  108  ods. 6.  Ak sa povinnosť nesplnila v  určenej lehote alebo v požadovanom rozsahu, poriadkovú pokutu možno uložiť aj opakovane, najviac do výšky 50 000 Sk.

(3)	Ak dozorovaný subjekt pri vykonávaní povinného zdravotného poistenia poruší alebo nesplní povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis, orgán štátneho dozoru je oprávnený uložiť pokutu až do výšky
a)   5 000 000 Sk za porušenie alebo nesplnenie povinnosti nepeňažnej povahy,
b)  10 000 000 Sk za porušenie alebo nesplnenie povinnosti peňažnej povahy.

(4)	Pokuty, ktoré uložil orgán štátneho dozoru ministerstva zdravotníctva podľa odsekov 1 a 3, sú príjmom rozpočtovej kapitoly ministerstva zdravotníctva a možno ich použiť na úhradu mimoriadne finančne náročnej zdravotnej starostlivosti na základe rozhodnutia ministra zdravotníctva; pokuty ktoré uložil orgán štátneho dozoru ministerstva financií, sú príjmom štátneho rozpočtu. Pokuty možno uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa orgán štátneho dozoru dozvedel o porušení alebo nesplnení povinnosti, najneskôr však do troch rokov odo dňa porušenia alebo nesplnenia povinnosti. Pokutu nemožno uložiť, ak už iný orgán štátneho dozoru uložil pokutu dozorovanému subjektu za to isté porušenie alebo nesplnenie povinnosti. Orgány štátneho dozoru sa vzájomne informujú o uložení pokút. 

(5)	Na konanie o uložení pokuty sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.50)

siedma  časť
zdravotné pripoistenie

§ 110	

(1)	Zdravotné pripoistenie je nepovinné poistenie, na základe ktorého sa platí poistné na zdravotné pripoistenie spôsobom, ktorý určí zmluva o zdravotnom pripoistení uzavretá podľa osobitného predpisu77) a poskytuje zdravotná starostlivosť uvedená v osobitnom predpise.)

(2)	Zdravotné pripoistenie vykonáva všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa, rezortná poisťovňa a poisťovňa zriadená podľa osobitného predpisu.77) 

(3)	Na základe zdravotného pripoistenia je zdravotne pripoistená osoba, ktorá uzavrie s poisťovňou uvedenou v odseku 2 zmluvu o zdravotnom pripoistení. 

(4)	Poistenec môže uzavrieť s poisťovňou uvedenou v odseku 2 zmluvu o zdravotnom pripoistení na účely úhrady nákladov na zdravotnú starostlivosť poskytovanú na základe zdravotného pripoistenia.

(5)	Poisťovňa uvedená v odseku 2 hospodári s finančnými prostriedkami získanými zo zdravotného pripoistenia spôsobom uvedeným v osobitnom predpise.77)

(6)	Poisťovňa uvedená v odseku 2 uhrádza poistencovi na základe platenia poistného na zdravotné pripoistenie náklady na zdravotnú starostlivosť poskytovanú na základe zdravotného pripoistenia vo výške, ktorú určili cenové predpisy,94) najviac však vo výške určenej v zmluve o zdravotnom pripoistení. 

(7)	Náklady na zdravotnú starostlivosť poskytovanú na základe zdravotného pripoistenia uhrádza poisťovňa uvedená v odseku 2 po predložení dokladu, ak s ňou fyzická osoba, ktorej sa poskytla zdravotná starostlivosť, uzavrela zmluvu o zdravotnom pripoistení. 

ôsma časť
spoločné ustanovenia

§ 111	
Náhrada nákladov 

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa má právo na náhradu nákladov od právnickej osoby a fyzickej osoby, ktorá svojím konaním spôsobila úraz alebo iné poškodenie zdravia poistencovi všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne. 

(2)	Na účely náhrady nákladov sú zdravotnícke zariadenia, orgány štátnej správy, obce, vyššie územné celky a iné právnické osoby a fyzické osoby povinné poskytovať všeobecnej poisťovni, spoločnej poisťovni a rezortnej poisťovni potrebnú súčinnosť, najmä predkladať v ustanovenej lehote požadované doklady a oznamovať požadované údaje.

(3)	Na účely náhrady nákladov sú orgány štátnej správy v oblasti inšpekcie práce povinné poskytnúť na základe vyžiadania príslušnej zdravotnej poisťovne správy o výsledkoch epidemiologických a iných šetrení, ktoré sú tieto orgány povinné vykonávať podľa osobitných predpisov.) 

(4)	Na účely náhrady nákladov sú orgány štátneho odborného dozoru nad bezpečnosťou práce povinné poskytnúť na základe vyžiadania príslušnej zdravotnej poisťovne výsledky vyšetrovania smrteľných úrazov, ťažkých úrazov a hromadných pracovných úrazov a chorôb z povolania, ktoré sú tieto orgány povinné vykonávať podľa osobitných predpisov.) 

(5)	Na účely náhrady nákladov je zdravotnícke zariadenie povinné oznamovať príslušnej zdravotnej poisťovni úrazy a choroby z povolania poistencov, ktoré poskytlo zdravotnú starostlivosť a údaje potrebné pre výpočet náhrady nákladov. Smrteľné úrazy, ťažké úrazy a hromadné úrazy a choroby z povolania je povinné oznamovať všetky bez výnimky. Z ostatných úrazov oznamujú len tie, u ktorých okolnosti nasvedčujú,  že ich zavinilo protiprávne konanie právnickej osoby a fyzickej osoby. 

(6)	Vyšetrovatelia Policajného zboru postupujú pri oznamovaní výsledkov vyšetrovania a v prípadoch, v ktorých konali pri trestných činoch ublíženia na zdraví, podľa osobitných predpisov.) 

Osobitné konanie vo veciach povinného zdravotného poistenia

§ 112	
Konanie v  povinnom zdravotnom poistení 

(1)	V konaní vo veciach povinného zdravotného poistenia podľa tohto zákona rozhoduje o právach a povinnostiach účastníkov právnych vzťahov povinného zdravotného poistenia príslušná zdravotná poisťovňa, kancelária a ministerstvo zdravotníctva. Konanie vo veciach povinného zdravotného poistenia je konanie
a)	o poistnom na povinné zdravotné poistenie, 
b)	o poplatku z omeškania k poistnému na povinné zdravotné poistenie,
c)	o poplatku z omeškania za neprevedenie finančných prostriedkov alebo oneskorené prevedenie finančných prostriedkov na účet prerozdeľovania (§ 102 ods. 12),
d)	o pokute (§  36 a § 87), 
e)	o povolení splátok dlžných súm poistného na povinné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút (§ 32 ods. 5),
f)	o odpustení povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania alebo o znížení poplatku z omeškania (§ 35 ods. 4),
g)	o náhrade nákladov (§ 111),
h)	o náhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte (§ 78 ods. 4 a 5),
i)	o poskytnutí zdravotnej starostlivosti, lieku alebo zdravotníckej pomôcky, ktorá nie je uvedená v osobitnom predpise) (ďalej len „poskytnutie zdravotnej starostlivosti“),
j)	o výpočte sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočte celkovej sumy z prerozdeľovania (§ 102 ods. 8),
k)	o odpísaní pohľadávky zdravotnej poisťovne,
l)	o odvolaní proti rozhodnutiu príslušnej zdravotnej poisťovne vo veciach uvedených v písmenách a) až g),
m)	o odvolaní proti exekučnému príkazu príslušnej zdravotnej poisťovne vo veciach uvedených v písmenách a) až g),
n)	o námietkach proti rozhodnutiu revízneho lekára príslušnej zdravotnej poisťovne vo veci poskytnutia zdravotnej starostlivosti,) 
o)	o žiadosti príslušnej zdravotnej poisťovne o preskúmanie výpočtu sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočtu celkovej sumy z prerozdeľovania, 
p)	o žiadosti príslušnej zdravotnej poisťovne o preskúmanie oznámenia kancelárie o predpísaní poplatku z omeškania.

(2)	Predmetom konania 
a)	o poistnom na povinné zdravotné poistenie je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o dlžnej sume poistného na povinné zdravotné poistenie, ktoré platiteľ poistného nezaplatil vôbec alebo zaplatil toto poistné v nesprávnej výške,
b)	o poplatku z omeškania k poistnému na povinné zdravotné poistenie je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o predpísaní tohto poplatku, ak platiteľ poistného nezaplatil poistné na povinné zdravotné poistenie vôbec, zaplatil toto poistné v nesprávnej výške alebo po dni splatnosti, 
c)	o poplatku z omeškania za neprevedenie finančných prostriedkov alebo oneskorené prevedenie finančných prostriedkov na účet prerozdeľovania je rozhodovanie o predpísaní tohto poplatku, ak príslušná zdravotná poisťovňa nepreviedla finančné prostriedky v určenej lehote alebo previedla tieto prostriedky v inej ako predpísanej výške na účet prerozdeľovania,
c)	o pokute je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o uložení pokuty platiteľovi poistného alebo zdravotníckemu zariadeniu za nesplnenie povinností alebo porušenie povinností, ktoré ustanovuje tento zákon, 
d)	o povolení splátok dlžných súm poistného na povinné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o povolení splátok dlžných súm poistného na povinné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút, ak platiteľ poistného je platobne neschopný a možno predpokladať, že v období nie dlhšom ako deväť mesiacov bude schopný splácať dlžné sumy,
e)	o odpustení povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania alebo o znížení poplatku z omeškania, je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o odpustení povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania alebo o znížení poplatku z omeškania, ak platiteľ poistného preukáže druhotnú platobnú neschopnosť,
f)	o náhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte je rozhodovanie o povinnosti poistenca uhradiť náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú v členskom štáte vo výške rozdielu medzi skutočnými nákladmi za zdravotnú starostlivosť, ktoré za neho uhradila kancelária zo zdrojov príslušnej zdravotnej poisťovne, a nákladmi spojenými s poskytnutím takejto zdravotnej starostlivosti na území Slovenskej republiky, 
g)	o náhrade nákladov je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o náhrade nákladov voči právnickej osobe a fyzickej osobe , ktorá svojím konaním spôsobila úraz alebo iné poškodenie zdravia poistencovi, 
h)	o odpísaní pohľadávky zdravotnej poisťovne (§ 92) je rozhodovanie príslušnej zdravotnej poisťovne o odpísaní nevymáhateľnej pohľadávky príslušnej zdravotnej poisťovne,
i)	o výpočte sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočte celkovej sumy z prerozdeľovania (§ 102 ods. 8) je rozhodovanie kancelárie o správnosti výpočtu sumy pripadajúcej na jedného poistenca a o správnosti výpočtu celkovej sumy z prerozdeľovania,
j)	o odvolaní proti rozhodnutiu príslušnej zdravotnej poisťovne je rozhodovanie o veciach uvedených v odseku 1 písm. a) až g),
k)	o odvolaní proti exekučnému príkazu príslušnej zdravotnej poisťovne (§ 89 ods. 2) je rozhodovanie o výkone rozhodnutia prikázaním pohľadávky z účtu  platiteľa poistného v banke,
l)	o námietkach proti rozhodnutiu revízneho lekára príslušnej zdravotnej poisťovne vo veci poskytnutia zdravotnej starostlivosti je rozhodovanie revízneho lekára príslušnej zdravotnej poisťovne o poskytnutí zdravotnej starostlivosti, lieku alebo zdravotníckej pomôcky, ktorá nie je uvedená v osobitnom predpise,104) 
m)	o žiadosti príslušnej zdravotnej poisťovne o preskúmanie výpočtu sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočtu celkovej sumy z prerozdeľovania (§ 102 ods. 8) je rozhodovanie ministerstva zdravotníctva o správnosti výpočtu sumy pripadajúcej na jedného poistenca a o správnosti výpočtu celkovej sumy z prerozdeľovania,
n)	o žiadosti príslušnej zdravotnej poisťovne o preskúmanie oznámenia o predpísaní poplatku z omeškania (§ 102 ods. 12) je rozhodovanie ministerstva zdravotníctva o opodstatnenosti a správnosti predpísania poplatku z omeškania.

Účastníci konania
§ 113	

(1)	Účastník konania vo veciach povinného zdravotného poistenia upravených týmto zákonom je právnická osoba alebo fyzická osoba, o ktorej právach alebo povinnostiach ustanovených týmto zákonom sa má konať alebo ktorej práva alebo povinnosti ustanovené týmto zákonom môžu byť rozhodnutím priamo dotknuté (ďalej len „účastník konania“).

(2)	Účastník konania spolupracuje s výkonnými orgánmi príslušnej zdravotnej poisťovne, kanceláriou alebo s ministerstvom zdravotníctva počas celého konania.

(3)	Všetci účastníci konania majú v konaní rovnaké procesné práva a povinnosti.

§ 114	

Účastník konania môže samostatne konať v takom rozsahu, v akom má spôsobilosť vlastnými úkonmi nadobúdať práva a brať na seba povinnosti.

Príslušnosť
§ 115	

Na konanie vo veciach povinného zdravotného poistenia sú príslušné výkonné orgány príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelária a ministerstvo zdravotníctva. 

§ 116	

(1)	Výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, na ktorý príslušná zdravotná poisťovňa preniesla rozhodovanie v prvom stupni, rozhoduje
a)	rozhodnutím
1.	o poistnom na povinné zdravotné poistenie,
2.	o uložení poplatku z omeškania k poistnému na povinné zdravotné poistenie,
3.	o uložení pokuty, 
4.	o povolení splátok dlžných súm poistného na povinné zdravotné poistenie,
5.	o povolení splátok dlžných súm poplatku z omeškania a pokuty,
6.	o odpustení povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania alebo o znížení poplatku z omeškania,
7.	o náhrade nákladov,
8.	o náhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte,
9.	o poskytnutí zdravotnej starostlivosti,104)
10.	o odpísaní pohľadávky príslušnej zdravotnej poisťovne,
b)	exekučným príkazom o výkone rozhodnutia prikázaním pohľadávky z účtu  platiteľa poistného v banke. 

(2)	Generálne riaditeľstvo príslušnej zdravotnej poisťovne rozhoduje 
a)	v prvom stupni vo veciach, v ktorých si vyhradilo rozhodovanie v prvom stupni,
b)	v druhom stupni vo veciach, o ktorých v prvom stupni rozhodoval výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, na ktorý príslušná zdravotná poisťovňa preniesla rozhodovanie v prvom stupni; ak sa v prvom stupni rozhodovalo prostredníctvom revízneho lekára, aj rozhodovanie v druhom stupni je prostredníctvom revízneho lekára.

§ 117	

Kancelária prostredníctvom správcu účtu prerozdeľovania rozhoduje v prvom stupni
a)	o sume pripadajúcej na jedného poistenca a o celkovej sume z prerozdeľovania podľa § 102 ods. 8,
b)	o uložení poplatku z omeškania podľa §  102 ods. 12. 
	
§ 118	

(1)	Ministerstvo zdravotníctva rozhoduje v druhom stupni o žiadosti o preskúmanie
a)	výpočtu sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočtu celkovej sumy z prerozdeľovania,
b)	oznámenia kancelárie o predpísaní poplatku z omeškania. 

(2)	Ministerstvo zdravotníctva môže žiadosti vyhovieť, ak za ňu hlasuje nadpolovičná väčšina členov dozorného orgánu; všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa, ktorá podala žiadosť o preskúmanie oznámenia, sa hlasovania nezúčastňuje.

Rozhodnutie
§ 119	

(1)	Rozhodnutie výkonného orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelárie a ministerstva zdravotníctva musí byť v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi, musí vychádzať zo spoľahlivo zisteného skutočného stavu veci a musí obsahovať predpísané náležitosti.

(2)	Rozhodnutie musí obsahovať výrok, odôvodnenie a poučenie o odvolaní, námietke, žiadosti o preskúmanie alebo o opravnom prostriedku. Odôvodnenie nie je potrebné, ak sa všetkým účastníkom konania vyhovuje v plnom rozsahu.

(3)	Výrok obsahuje rozhodnutie vo veci s uvedením ustanovenia právneho predpisu, podľa ktorého sa rozhodlo. 

(4)	V odôvodnení rozhodnutia výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelária a ministerstvo zdravotníctva uvedie, ktoré skutočnosti boli podkladom pre rozhodnutie, akými úvahami boli vedení pri hodnotení dôkazov a pri použití právnych predpisov, na základe ktorých rozhodovali.

(5)	Poučenie o odvolaní, námietke alebo o žiadosti o preskúmanie obsahuje údaj, či je rozhodnutie konečné alebo či sa možno proti nemu odvolať, podať námietku alebo žiadosť o preskúmanie a v akej lehote a kde možno odvolanie, námietku alebo žiadosť o preskúmanie podať.

(6)	V písomnom vyhotovení rozhodnutia sa uvedie aj výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelária alebo ministerstvo zdravotníctva, ktoré rozhodnutie vydalo, dátum vydania rozhodnutia, meno a priezvisko účastníkov konania. Na rozhodnutí musí byť odtlačok úradnej pečiatky a podpis s uvedením mena, priezviska a funkcie oprávnenej osoby.

(7)	Chyby v písaní, v počtoch a iné zrejmé nesprávnosti v písomnom vyhotovení rozhodnutia výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelária alebo ministerstvo zdravotníctva kedykoľvek aj bez návrhu opraví a upovedomí o tom účastníkov konania.

§ 120	

(1)	Výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne je povinný rozhodnúť vo veciach  uvedených v § 116 najneskôr do 30  dní od doručenia odvolania alebo námietky, v mimoriadne zložitých prípadoch možno túto lehotu predĺžiť najviac o 30 dní,  čo treba oznámiť účastníkom konania. 

(2)	Kancelária je povinná rozhodnúť vo veciach  uvedených 
c)	v §  117 písm. a) najneskôr do 25. dňa príslušného kalendárneho mesiaca,
d)	v § 117 písm. b) najneskôr piatich dní od posledného dňa, v ktorom bola príslušná zdravotná poisťovňa odviesť finančné prostriedky na účet prerozdeľovania. 

(3)	Ministerstvo zdravotníctva je povinné rozhodnúť vo veciach  uvedených v § 118 najneskôr do 15 dní od doručenia žiadosti o preskúmanie, v mimoriadne zložitých prípadoch možno túto lehotu predĺžiť najviac o 10 dní,  čo treba oznámiť účastníkom konania. 

§ 121	

(1)	Rozhodnutie výkonného orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne a kancelárie vyhotovené s použitím výpočtovej techniky možno vydať v medzinárodnej abecede s predtlačeným odtlačkom pečiatky príslušnej zdravotnej poisťovne a kancelárie a uvedením mena a priezviska štatutárneho orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne a kancelárie. 

(2)	Rozhodnutie ministerstva zdravotníctva vyhotovené s použitím výpočtovej techniky možno vydať v medzinárodnej abecede s predtlačeným odtlačkom pečiatky ministerstva zdravotníctva a uvedením mena a priezviska ministra zdravotníctva. 

§ 122	
Oznámenie rozhodnutia a doručovanie písomností

(1)	Rozhodnutie sa účastníkovi konania oznamuje doručením písomného vyhotovenia rozhodnutia. Deň doručenia rozhodnutia je deň jeho oznámenia.

(2)	Účastníkovi konania, ktorý je prítomný na ústnom vyhlásení rozhodnutia, môže sa rozhodnutie oznámiť ústnym vyhlásením. Deň ústneho vyhlásenia rozhodnutia je deň oznámenia rozhodnutia len vtedy, ak sa prítomný účastník konania vzdal nároku na doručenie písomného vyhotovenia rozhodnutia.

(3)	Rozhodnutie sa účastníkovi konania oznamuje doručením písomného vyhotovenia tohto rozhodnutia do vlastných rúk alebo poštou ako doporučená zásielka s doručenkou a poznámkou „do vlastných rúk“. 

(4)	Rozhodnutie je doručené, len čo ho účastník konania prevezme. Ak je pokus o doručenie bezvýsledný, doručovateľ uloží písomnosť na pošte a adresáta o tom vhodným spôsobom upovedomí. Ak si adresát nevyzdvihne písomnosť do troch dní, posledný deň tejto lehoty sa považuje za deň doručenia, aj keď sa adresát o uložení nedozvedel. Ak adresát bezdôvodne odoprie písomnosť prijať, je doručená dňom, keď sa prijatie odoprelo; na to musí doručovateľ adresáta upozorniť. 

(5)	Písomnosti, ktoré sú určené právnickým osobám, doručujú sa zamestnancom oprávneným za právnické osoby prijímať písomnosti. Ak niet takých zamestnancov, doručuje sa písomnosť, ktorá je určená do vlastných rúk, tomu, kto je oprávnený za právnickú osobu konať.

(6)	Ak má účastník konania zástupcu s plnomocenstvom na celé konanie, doručuje sa písomnosť iba tomuto zástupcovi. Ak účastník konania má osobne v konaní niečo vykonať, doručuje sa písomnosť nielen zástupcovi s plnomocenstvom, ale aj účastníkovi konania.

(7)	Doručenie verejnou vyhláškou použije výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelária alebo ministerstvo zdravotníctva v prípade, keď účastníci konania alebo ich pobyt nie sú mu známi.

(8)	Doručenie verejnou vyhláškou sa vykoná tak, že sa písomnosť vyvesí na obdobie  15 dní  na vývesnej tabuli vo verejne prístupných priestoroch príslušného výkonného orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelárie alebo ministerstva zdravotníctva. Posledný deň tejto lehoty je deň doručenia.

(9)	Ak je doručovanie účastníkovi konania spojené s ťažkosťami alebo s prieťahmi, môže výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, kancelária alebo ministerstvo zdravotníctva uložiť účastníkovi konania, aby si zvolil na prijímanie písomností zástupcu, ktorému možno bez ťažkostí a prieťahov doručovať. Ak si ho nezvolí, budú sa pre neho písomnosti ukladať vo výkonnom orgáne príslušnej zdravotnej poisťovne, v kancelárii alebo na ministerstve zdravotníctva s účinkami doručenia; o tom je potrebné účastníka konania poučiť.

(10)	Rozhodnutie o odpísaní pohľadávky príslušnej zdravotnej poisťovne sa neoznamuje.

§ 123	
Právoplatnosť rozhodnutia a vykonateľnosť rozhodnutia

(1)	Rozhodnutie, proti ktorému sa nemožno odvolať, podať námietku alebo žiadosť o preskúmanie oznámenia, je právoplatné.

(2)	Rozhodnutie je vykonateľné, ak sa proti nemu nemožno odvolať, podať námietku alebo žiadosť o preskúmanie oznámenia, alebo ak odvolanie, námietka alebo žiadosť o preskúmanie oznámenia nemá odkladný účinok.

Odvolacie konanie
§ 124	

(1)	Účastník konania má právo podať odvolanie, ak tento zákon neustanovuje inak, alebo ak sa účastník konania nevzdal odvolania písomne alebo ústne do zápisnice, 
a)	proti rozhodnutiu výkonného orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne
1.	o poistnom na povinné zdravotné poistenie, 
2.	o poplatku z omeškania k poistnému na povinné zdravotné poistenie,
3.	o pokute, 
4.	o náhrade nákladov,
5.	o náhrade nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte,
b)	proti exekučnému príkazu výkonného orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne.

(2)	Účastník konania má právo podať námietku, ak sa jej nevzdal písomne alebo ústne do zápisnice, proti rozhodnutiu revízneho lekára príslušnej zdravotnej poisťovne vo veci poskytnutia zdravotnej starostlivosti.105)

(3)	Účastník konania má právo podať žiadosť o preskúmanie oznámenia kancelárie o predpísaní poplatku z omeškania podľa § 102 ods. 12, ak sa jej nevzdal písomne alebo ústne do zápisnice.

(4)	Odvolanie nie je prípustné proti rozhodnutiu
a)	o povolení splátok dlžných súm poistného na povinné zdravotné poistenie,
b)	o povolení splátok dlžných súm poplatku z omeškania a pokuty,
c)	o odpustení povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania alebo o znížení poplatku z omeškania.

§ 125	

(1)	Odvolanie sa podáva na výkonnom orgáne príslušnej zdravotnej poisťovne alebo v kancelárii, ktorá napadnuté rozhodnutie vydala.

(2)	Odvolanie treba podať v lehote 15 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia.

(3)	Odvolanie je podané včas a  na príslušnom orgáne aj vtedy, ak bolo podané po uplynutí lehoty uvedenej v odseku 2 alebo nepríslušnému výkonnému orgánu preto, že sa účastník konania riadil nesprávnym poučením alebo preto, že nebol poučený vôbec. V tomto  prípade možno podať odvolanie do troch mesiacov odo dňa, kedy bolo rozhodnutie oznámené účastníkovi konania.

(4)	O odvolaní proti rozhodnutiu generálneho riaditeľstva rozhoduje generálny riaditeľ.

(5)	Včas podané odvolanie má odkladný účinok, ak tento zákon neustanovuje inak.

(6)	Odvolanie proti exekučnému príkazu o výkone rozhodnutia prikázaním pohľadávky z účtu  platiteľa poistného v banke nemá odkladný účinok. 

(7)	Účastník konania, ktorý podal odvolanie, môže toto odvolanie vziať späť. Ak účastník konania vzal odvolanie späť, nemôže podať odvolanie znova.

(8)	Ak účastník konania vzal odvolanie späť podľa odseku 7 späť, odvolací orgán konanie zastaví.

§ 126	

(1)	Námietka a žiadosť o preskúmanie oznámenia sa podáva v lehote päť dní odo dňa oznámenia rozhodnutia.

(2)	Pre podanie námietky a žiadosti o preskúmanie oznámenia platí § 125 ods. 1, 3 až 5 a 7 a 8.

(3)	Žiadosť o preskúmanie oznámenia nemá odkladný účinok.

§ 127	

Výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne alebo kancelária, ktorá napadnuté rozhodnutie vydala, upovedomí ostatných účastníkov konania o obsahu podaného odvolania, vyzve ich, aby sa k nemu v určenej lehote vyjadrili, a podľa potreby doplní konanie vykonaním novonavrhnutých dôkazov.

§ 128	

(1)	Výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne alebo kancelária, ktorá napadnuté rozhodnutie vydala, môže o odvolaní, námietke alebo žiadosti o preskúmanie oznámenia sama rozhodnúť, ak odvolaniu, námietke alebo žiadosti o preskúmanie oznámenia v plnom rozsahu vyhovie a ak sa rozhodnutie netýka iného účastníka konania ako účastníka konania, ktorý sa odvolal, podal námietku alebo žiadosť o preskúmanie oznámenia alebo ak s tým ostatní účastníci konania súhlasia.

(2)	Ak o odvolaní alebo námietke nerozhodne výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal, predloží odvolanie a námietku spolu s výsledkami doplneného konania a so spisovým materiálom odvolaciemu orgánu najneskôr do 30 dní odo dňa, keď sa mu odvolanie alebo námietky doručili.

(3)	Ak o žiadosti o preskúmanie oznámenia nerozhodne kancelária, ktorá napadnuté rozhodnutie vydala, predloží žiadosť o preskúmanie oznámenia spolu s výsledkami doplneného konania a so spisovým materiálom ministerstvu zdravotníctva najneskôr do 5 dní odo dňa, keď sa jej žiadosť o preskúmanie oznámenia doručila.

§ 129	

(1)	Odvolací orgán preskúma napadnuté rozhodnutie v celom rozsahu. Ak je to nevyhnutné, doterajšie konanie doplní, prípadne zistené vady odstráni.

(2)	Ak sú pre to dôvody, odvolací orgán rozhodnutie zmení alebo rozhodnutia zruší, inak odvolanie, námietku a  žiadosť o preskúmanie oznámenia zamietne a rozhodnutie potvrdí.

(3)	Odvolací orgán rozhodnutie zruší a vec vráti výkonnému orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne alebo kancelárii, ktorá napadnuté rozhodnutie vydala, na nové prejednanie a  rozhodnutie, ak je to vhodnejšie najmä z dôvodov rýchlosti alebo hospodárnosti. Výkonný orgán príslušnej zdravotnej poisťovne alebo kancelária je viazaná právnym názorom odvolacieho orgánu.

(4)	Proti rozhodnutiu o odvolaní sa nemožno ďalej odvolať.

§ 130	

Súdne preskúmavanie rozhodnutí 

Súd preskúmava právoplatné rozhodnutia výkonného orgánu príslušnej zdravotnej poisťovne o poistnom na povinné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania, pokute a o náhrade nákladov. 

§ 131	
Povinnosť zachovávať  mlčanlivosť 

(1)	Zamestnanec všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, člen samosprávneho orgánu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, zamestnanec kancelárie a člen samosprávneho orgánu kancelárie je povinný zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel pri vykonávaní povinného zdravotného poistenia podľa tohto zákona. 

(2)	Povinnosť zachovávať mlčanlivosť trvá aj po skončení pracovného pomeru, po skončení pracovnej činnosti alebo po skončení funkcie.

(3)	Zamestnanec všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie musí byť poučený o svojej povinnosti zachovávať mlčanlivosť a o právnych dôsledkoch porušenia tejto povinnosti.

(4)	Zamestnanec všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie môže
a)	informácie získané pri výkone svojej činnosti poskytnúť inému zamestnancovi, odvolaciemu orgánu všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a orgánom činným v trestnom konaní,  
b)	informácie získané pri výkone svojej činnosti poskytnúť príslušnému ministerstvu s výnimkou informácií  súvisiacich so zdravotným stavom pacienta a osobnými údajmi zamestnancov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne,97)
c)	informácie o pohľadávkach na poistnom na povinné zdravotné poistenie a príslušenstve k pohľadávkam poskytnúť tretím osobám. 

(5)	Od povinnosti zachovávať mlčanlivosť môže byť zamestnanec všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie oslobodený samosprávnym orgánom všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie len písomne a s uvedením rozsahu a účelu, s výnimkou informácií súvisiacich so zdravotným stavom poistenca.

(6)	Za porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť sa považuje aj využitie údajov získaných pri kontrole platieb poistného na povinné zdravotné poistenie alebo v súvislosti s poistným na povinné zdravotné poistenie na konanie, ktoré prináša prospech osobe zaviazanej touto povinnosťou alebo iným osobám.

(7)	Za porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť sa nepovažuje 
a)	využitie všeobecných informácií pri vedeckej činnosti, publikačnej činnosti alebo pedagogickej činnosti,
b)	zverejnenie informácií o platiteľovi poistného, ktorý skrátil poistné na povinné zdravotné poistenie alebo neodviedol toto poistné,
c)	zverejnenie informácií o zdravotníckom zariadení, ktoré porušilo zásady hospodárneho a efektívneho predpisovania liekov a zdravotníckych pomôcok,60) pri ďalšom vzdelávaní zdravotníckych pracovníkov podľa osobitného predpisu) a pri plnení úloh štátnej správy a samosprávy na úseku zdravotníctva,
d)	zverejnenie informácií o porušovaní ustanovení toho zákona zdravotnou poisťovňou, kanceláriou a zdravotníckym zariadením.

(8)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa a kancelária zodpovedá za vytváranie podmienok pre zachovávanie mlčanlivosti podľa odseku 1. To platí obdobne aj pri využívaní a umožnení prístupu k údajom v informačnom systéme.

§ 132	
Počítanie  lehôt

(1)	Lehota na uplatnenie nárokov začína plynúť odo dňa, keď sa nárok mohol uplatniť prvýkrát.

(2)	Lehota určená podľa dní sa začína odo dňa, ktorý nasleduje po udalosti rozhodujúcej pre jej začiatok.

(3)	Lehota určená podľa týždňov, mesiacov alebo rokov končí dňom, ktorý sa svojím pomenovaním alebo číslom zhoduje s dňom, keď došlo k udalosti určujúcej začiatok lehoty; ak takýto deň v mesiaci nie je, posledným dňom lehoty je posledný deň v mesiaci. Ak posledný  deň lehoty pripadne na sobotu, nedeľu alebo sviatok, je posledným dňom lehoty najbližší nasledujúci pracovný deň.

(4)	Lehota sa zachová, ak sa posledný deň lehoty urobí úkon v príslušnej zdravotnej poisťovni, v kancelárii alebo na pošte.

(5)	Príslušná zdravotná poisťovňa, kancelária a ministerstvo zdravotníctva môže odpustiť zmeškanie lehoty. Návrh sa podáva do 15 dní po odpadnutí prekážky a spája sa s ním zmeškaný úkon.

§ 133	
Informačný systém

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa, kancelária, ministerstvo zdravotníctva a zdravotnícke zariadenie je povinné prevádzkovať, aktualizovať a rozvíjať informačný systém, ktorý musí byť vzájomne kompatibilný najmenej na úrovni vzájomnej výmeny dát, musí nadväzovať na štátnu štatistiku,) rezortné integračné nástroje a rešpektovať požiadavky preukázateľnosti počtu poistencov, osobných účtov,  nákladov a výnosov, záväzkov a pohľadávok zdravotných poisťovní a požiadavky preukázateľnosti poskytnutej zdravotnej starostlivosti zdravotníckymi zariadeniami.   

(2)	Informačný systém musí v činnosti zdravotných poisťovní, kancelárie a zdravotníckych zariadení zabezpečovať realizáciu štátnej zdravotnej politiky s možnosťou jednotnej elektronickej identifikácie poistenca a poskytnutej zdravotnej starostlivosti. Informačný systém musí mať vstavané ochranné mechanizmy, aby sa zabránilo jeho zneužitiu. Realizácia štátnej zdravotnej politiky sa zabezpečuje prostredníctvom údajov z informačného systému všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie a informačného systému zdravotníckeho zariadenia. Rozsah údajov možno meniť najviac dva razy ročne.

(3)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa a kancelária sú oprávnení zberať a povinní uchovávať informácie umožňujúce identifikáciu poistenca po dobu
a)	desať rokov od skončenia vykonávania povinného zdravotného poistenia a zmeny zdravotnej poisťovne,
b)	päť rokov od skončenia vykonávania povinného zdravotného poistenia z dôvodu úmrtia,
c)	trinásť rokov od odhlásenia platiteľa poistného z registra platiteľov poistného,
d)	päť rokov od skončenia poslednej úhrady nákladov za zdravotnú starostlivosť zdravotníckemu zariadeniu.

(4)	Zdravotnícke zariadenie je oprávnené zberať a povinné uchovávať informácie umožňujúce identifikáciu poskytovania zdravotnej starostlivosti poistencovi. Ministerstvo zdravotníctva môže zdravotnícke zariadenie poveriť zberaním údajov a uchovávaním údajov na účely získania informácií z  jednotlivých sektorov zdravotnej starostlivosti, ak zberanie údajov a uchovávanie údajov nezabezpečuje štátna štatistická evidencia alebo rezortné integračné nástroje.

(5)	Používanie údajov z informačného systému príslušnej zdravotnej poisťovne je jej výhradným právom a chráni ho služobné tajomstvo. Informácie, s výnimkou informácií o zdravotnom stave poistenca, možno poskytovať len so súhlasom správnej rady všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a zdravotníckych zariadení, ktorých sa informácie týkajú. 

(6)	Pri prevádzkovaní informačného systému a vykonávaní činností súvisiacich s prevádzkovaním sa postupuje podľa osobitného predpisu.93) Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa, kancelária, ministerstvo zdravotníctva a zdravotnícke zariadenie sú povinní zabezpečiť ochranu elektronicky spracovaných informácií pred zneužitím, zničením, poškodením, stratou a krádežou.

(7)	Informácie, ktoré sa týkajú poistencov, možno poskytovať výhradne s ich súhlasom s výnimkou údajov potrebných pre vedenie centrálneho registra poistencov, údajov pre potreby orgánov činných v trestnom konaní, údajov pre registráciu poistencov vo výkone väzby a výkone trestu odňatia slobody a údajov na vykonávanie povinného zdravotného poistenia príslušnou inštitúciou v cudzine. Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa a kancelária nesmie bez súhlasu poistenca poskytnúť uvedené údaje ďalším fyzickým osobám a právnickým osobám.

(8)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa poskytuje bezplatne orgánom štátnej správy a orgánom samosprávy na úseku zdravotníctva informácie týkajúce sa vzniku a zániku poistného vzťahu a údaje potrebné na rozhodovanie, riadenie a financovanie zdravotníctva a na financovanie a fungovanie poistného systému. Rozsah údajov určí kancelária po dohode s ministerstvom zdravotníctva a ministerstvom financií.

(9)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa a kancelária poskytuje bezplatne Štatistickému úradu  Slovenskej  republiky107) a Štátnej pokladnici vopred dohodnuté a odsúhlasené štatistické údaje v požadovanom rozsahu, štruktúre a periodicite. Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa a kancelária poskytuje spravidla bezplatne administratívnu pomoc príslušnej inštitúcii v členskom štáte na účely vykonávania povinného zdravotného poistenia.

(10)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa a kancelária poskytuje bezplatne informácie stavovským organizáciám na účely plnenia úloh podľa tohto zákona v rozsahu, ktorý ustanovujú osobitné predpisy.95)

§ 134	
Oznamovanie údajov na žiadosť zdravotnej poisťovne a kancelárie

(1)	Orgán vykonávajúci správu daní je povinný na požiadanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne oznámiť výšku základu dane z podnikania alebo z inej samostatnej zárobkovej činnosti občana a iné údaje potrebné na určenie vymeriavacieho základu a výpočet poistného na povinné zdravotné poistenie. 

(2)	Štatistický úrad Slovenskej republiky je povinný bezplatne na požiadanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie poskytnúť informáciu o názve a sídle fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorým pridelil identifikačné číslo organizácie, a identifikačné číslo organizácie.

(3)	Správca registra obyvateľov Slovenskej republiky je povinný bezplatne na požiadanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie poskytnúť údaje o osobách, ktorých zdravotné poistenie vykonáva príslušná zdravotná poisťovňa. 

(4)	Fyzická osoba a právnická osoba, ktorá podľa osobitného predpisu) vedie evidenciu osôb a ich majetku, je povinná na požiadanie všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne a kancelárie spolupracovať pri poskytovaní údajov, ktoré súvisia s oznamovacou povinnosťou poistencov a platiteľov poistného a výberom a vymáhaním poistného na povinné zdravotné poistenie. 

§ 135	
Oznamovanie údajov bez žiadosti zdravotnej poisťovne

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa je povinná  v  prípade, že sa v nej prihlási na vykonávanie povinného zdravotného poistenia ako poistenec fyzická osoba, oznámiť začiatok vykonávania povinného zdravotného poistenia do ôsmich dní preukázateľným spôsobom tej zdravotnej poisťovni, ktorá dosiaľ vykonávala jej povinné zdravotné poistenie, a praktickému lekárovi pre dospelých, praktickému lekárovi pre deti a dorast, dorastovému lekárovi, gynekológovi a zubnému lekárovi, s ktorým tento poistenec uzavrel dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti.  

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa je povinná zdravotnej poisťovni uvedenej v odseku 1 odovzdať údaje z osobného účtu v elektronickej podobe za celú dobu vykonávania povinného zdravotného poistenia do jedného mesiaca po oznámení, že zanikol poistný vzťah. 

(3)	Ak vznikne nesplnením povinnosti podľa odseku 1 a 2 škoda, je všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa, ktorá ju spôsobila, povinná túto škodu nahradiť. Spôsob náhrady škody sa riadi všeobecne záväznými právnymi predpismi.)

deviata  ČASŤ
 Prechodné  ustanovenia 
 
§ 136	

Z exekúcie a z výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov83) sa do 31. marca 2003 vylučujú
a)	poistné na povinné zdravotné poistenie, poplatok z omeškania   a pokuty  a budúce poistné na povinné zdravotné poistenie, poplatok z omeškania   a pokuty,
b)	finančné prostriedky na účtoch zdravotníckych zariadení), ktoré sú určené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti a v súvislosti so zabezpečovaním zdravotnej starostlivosti,
c)	majetok všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, bez ktorého nemôže všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa plniť svoje úlohy, ak je obstaraný z prostriedkov poistného na povinné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút,
d)	majetok zdravotníckych zariadení, bez ktorého nemôže zdravotnícke zariadenie plniť svoje úlohy, ak je obstaraný z prostriedkov poistného na povinné zdravotné poistenie, poplatku z omeškania a pokút a prostriedkov štátneho rozpočtu,
e)	lieky a zdravotnícke pomôcky.

§ 137	

(1)	Všeobecná poisťovňa podľa tohto zákona je Všeobecná zdravotná poisťovňa zriadená podľa  právneho predpisu  účinného do 30. júna 2002. 

(2)	Spoločná poisťovňa podľa tohto zákona je Spoločná zdravotná poisťovňa zriadená podľa  právneho predpisu  účinného do 30. júna 2002.

§ 138	

Na posudzovanie okruhu platiteľov poistného, oznamovacej povinnosti, výšky poistného na povinné zdravotné poistenie, doby, po ktorú sa poistné na povinné zdravotné poistenie neplatí, odvodu poistného na povinné zdravotné poistenie, vykazovania a zúčtovania poistného na povinné zdravotné poistenie, hospodárenia a financovania všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne, vedenia účtu prerozdeľovania všeobecnou poisťovňou a na vedenie centrálneho registra poistencov ministerstvom zdravotníctva sa vzťahuje pre rok 2002 doterajší  právny stav. 

§ 139	

(1)	Za poistné na povinné zdravotné poistenie podľa tohto zákona sa považuje aj poistné na zdravotné poistenie, ktoré bol platiteľ poistného povinný zaplatiť pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona.

(2)	Poistné na povinné zdravotné poistenie zaplatené podľa § 21 až 23 po dni nadobudnutia účinnosti tohto zákona sa považuje za preddavok na poistné na povinné zdravotné poistenie.

§ 140	

(1)	Právo na výber všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne nemožno uplatniť v období od 1. októbra 2002 do 31. decembra 2002.

(2)	Poistenec štátu, právnická osoba alebo fyzická osoba splní oznamovaciu povinnosť podľa § 8 až 16 do 31. decembra 2002.

§ 141	

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa sa podieľa na nákladoch na zriadenie kancelárie odo dňa účinnosti tohto zákona do 31. decembra 2002 pomerne podľa počtu svojich poistencov v centrálnom registri poistencov najviac do výšky 11 % nákladov všeobecnej poisťovne, spoločnej poisťovne a rezortnej poisťovne uvedených v § 70 ods. 4 (ďalej len „podiel na zriadenie kancelárie“). Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa poskytuje kancelárii svoj podiel na zriadenie kancelárie do 10. dňa kalendárneho mesiaca za kalendárny mesiac. 

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa odvádza kancelárii príspevok na výkon činností spoločného záujmu (§ 95 ods. 11) odo dňa účinnosti tohto zákona najmenej vo výške 2 %  finančných prostriedkov na správu za každý kalendárny mesiac do 10. dňa kalendárneho mesiaca za kalendárny mesiac, ak  zhromaždenie nerozhodne inak.

(3)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vydá poistencovi 
a)	doklad podľa § 57 ods. 2 do 30. septembra 2002,
b)	nový preukaz poistenca do 31. decembra 2004.

§ 142	

(1)	Všeobecná poisťovňa plní namiesto kancelárie do 31. decembra 2002 úlohu príslušnej inštitúcie vo vzťahu k členskému štátu v súlade s medzinárodnými zmluvami o sociálnom zabezpečení.

(2)	Všeobecná poisťovňa zo zdrojov príslušnej zdravotnej poisťovne uhrádza príslušnej inštitúcii členského štátu náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú v  členskom štáte poistencovi, ktorého povinné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, v lehote ustanovenej medzinárodnou zmluvou o sociálnom zabezpečení. Príslušná zdravotná poisťovňa poukazuje všeobecnej poisťovni finančné prostriedky na úhradu týchto nákladov do dvoch mesiacov odo dňa doručenia jej žiadosti o úhradu.

(3)	Všeobecná poisťovňa uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi s trvalým pobytom v členskom štáte, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v členskom štáte, bezodkladne po obdržaní úhrady od príslušnej inštitúcie v členskom štáte. 

(4)	Všeobecná poisťovňa fakturuje náklady za zdravotnú starostlivosť podľa odseku 3 príslušnej inštitúcii v členskom štáte po obdržaní dokladu od zdravotníckeho zariadenia.

§ 143	

Všeobecná poisťovňa odovzdá kancelárii správu účtu prerozdeľovania, dokladovú inventarizáciu záväzkov a pohľadávok k účtu prerozdeľovania a prevedie zostatky finančných prostriedkov z bankového účtu prerozdeľovania na osobitný účet správcu účtu prerozdeľovania najneskoršie do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto zákona. 

§ 144	

Osoby, ktoré sú poistencami spoločnej poisťovne podľa doterajších predpisov, sa považujú za poistencov spoločnej poisťovne podľa tohto zákona.

§ 145	

(1)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa uvedie údaje v informačnom systéme do súladu s rezortnými integračnými nástrojmi do 31. decembra 2003.

(2)	Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa vymáha pohľadávky, ktoré vznikli pred účinnosťou tohto zákona, spôsobom uvedeným v tomto zákone.

(3)	Pohľadávka na prirážke k poistnému na povinné zdravotné poistenie, ktorá vznikla pred účinnosťou tohto zákona, sa považuje za pohľadávku na poistnom na povinné zdravotné poistenie a pohľadávka na poplatku za nesplnenie oznamovacej povinnosti, ktorá vznikla pred účinnosťou tohto zákona, sa považuje za pohľadávku na pokute.

(4)	Platobný výmer, ktorý vystavila príslušná zdravotná poisťovňa  pred účinnosťou tohto zákona, sa považuje za rozhodnutie podľa tohto zákona. 

§ 146	

Všeobecná poisťovňa, spoločná poisťovňa a rezortná poisťovňa uvedie zloženie samosprávnych orgánov do súladu s § 62 ods. 3 do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

§ 147	

Funkciu výkonného riaditeľa kancelárie vykonáva do zvolenia výkonného riaditeľa kancelárie zhromaždením výkonný riaditeľ poverený ministerstvom zdravotníctva.

§ 148	

(1)	Ministerstvo zdravotníctva odovzdá kancelárii centrálny register poistencov do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

(2)	Ministerstvo zdravotníctva zvolá ustanovujúcu schôdzu zhromaždenia do 15 dní od nadobudnutia účinnosti tohto zákona. 

Desiata časť
záverečné ustanovenia 

§ 149	

Zrušujú sa:
1.	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných  poisťovní v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 374/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 231/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 304/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 376/1996 Z. z, zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 386/1996 Z. z., zákona č. 202/1997 Z. z., zákona č. 332/1997 Z. z., zákona č. 124/1998 Z. z., zákona č. 11/1999 Z. z., zákona č. 56/1999 Z. z., zákona č. 151/1999 Z. z., zákona č. 242/2000 Z. z., zákona č. 245/2000 Z. z., zákona č. 448/2000 Z. z. a zákona č. 233/2001 Z. z., zákona č. 505/2001 Z. z. a zákona č. 553/2001 Z. z.,

2.	zákon č. 280/1997 Z. z. o Spoločnej zdravotnej poisťovni v znení zákona č. 242/2000 Z. z. a zákona č. 362/2000 Z. z. 

Čl. II

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.110/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z., zákona č. 140/1998 Z. z., zákona č. 241/1998 Z. z., zákona č. 80/2000 Z. z., zákona č. 416/2001 Z. z.  a zákona č. 118/2001 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

1. § 22 znie:
„§ 22

Súčasťou farmakoterapie je hospodárne a efektívne predpisovanie liekov a zdravotníckych pomôcok. Porušením zásad hospodárneho a efektívneho predpisovania liekov a zdravotníckych pomôcok je 
a)	predpísanie lieku a zdravotníckej pomôcky, ktoré nezodpovedajú zdravotnému stavu (diagnóze)  osoby, 
b)	súčasné predpísanie liekov s rovnakým  farmakologickým účinkom,
c)	neodôvodnené porušenie odporúčaných postupov  v oblasti antibiotickej liečby,
d)	predpísanie lieku s preskripčným obmedzením bez odporúčania príslušného odborného lekára- špecialistu,
e)	nedodržanie určených indikačných obmedzení,
f)	predpísanie lieku neschváleného pri registrácii.

2.  V § 26 sa odsek 1 dopĺňa  písmenom  l), ktoré znie:
„l)	zapísať predpísanie lieku a zdravotníckej pomôcky do dokladu vydaného podľa osobitného predpisu,9e)“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 9e znie:
„9e)	§ 57 ods. 2 zákona č. …/2002 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Čl. III

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z., zákona č. 251/1997 Z. z.,  zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 332/1997 Z. z.,  zákona č. 140/1998 Z. z., zákona č. 17/1999 Z. z., zákona č. 3/2000 Z. z. a zákona č. 118/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.  § 20 vrátane nadpisu znie:
„§ 20
Závodná preventívna zdravotná starostlivosť

(1)	Závodnú preventívnu zdravotnú starostlivosť17) poskytuje praktický lekár; ak ide o rizikové práce,17a) aj lekár v odbore klinické pracovné lekárstvo a toxikológia, a ak ide o závodnú preventívnu zdravotnú starostlivosť neplnoletým osobám, praktický lekár pre deti a dorast a dorastový lekár.

(2)	V rámci závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti sa posudzuje zdravotná spôsobilosť na prácu a poskytuje prvá pomoc. Posudzovanie zdravotnej spôsobilosti na prácu zahŕňa
a)	vstupné prehliadky, periodické prehliadky a výstupné prehliadky zamestnancov vykonávajúcich epidemiologicky závažné činnosti,
b)	vstupné prehliadky, periodické prehliadky, výstupné prehliadky a následné prehliadky zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce a práce ohrozujúce zdravie,
c)	vstupné prehliadky, periodické prehliadky a výstupné prehliadky zamestnancov, ktorých činnosť môže ohroziť zdravie ostatných zamestnancov alebo iných osôb,
d)	vstupné prehliadky, periodické prehliadky a výstupné prehliadky zamestnancov, u ktorých to vyžaduje osobitná zdravotná spôsobilosť,
e)	mimoriadne prehliadky podľa osobitného zákona17a) zamestnancov vykonávajúcich epidemiologicky závažné činnosti, zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce a práce ohrozujúce zdravie a zamestnancov, ktorých činnosť môže ohroziť zdravie ostatných zamestnancov alebo iných osôb a zamestnancov, u ktorých to vyžaduje osobitná zdravotná spôsobilosť,
f)	vstupné prehliadky, periodické prehliadky, mimoriadne prehliadky a výstupné prehliadky osôb uvedených v osobitnom predpise,17b)
g)	dispenzárnu starostlivosť o osoby s chorobami z povolania17c) a inými poškodeniami zdravia z práce a osoby, u ktorých vplyvy pracovných rizík pôsobia aj po skončení expozície rizika, 
h)	preventívne prehliadky neplnoletých osôb pred vstupom do zamestnania a pred prevedením na inú prácu na čas dlhší ako jeden mesiac a osôb vykonávajúcich rizikovú prácu v rámci prípravy na povolanie.

(3)	Osoby uvedené v odseku 2 sú povinné podrobiť sa posudzovaniu zdravotnej spôsobilosti na prácu.

(4)	Náklady vstupných prehliadok, výstupných prehliadok a mimoriadnych prehliadok vykonaných v rámci závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti uhrádza poisťovňa. Náklady periodických prehliadok a  následných prehliadok uhrádza zamestnávateľ. Obsah a podmienky vykonania vstupných prehliadok, výstupných prehliadok, periodických prehliadok, mimoriadnych prehliadok a následných prehliadok ustanoví nariadenie vlády Slovenskej republiky.

(5)	Lekár, ktorý poskytuje závodnú preventívnu zdravotnú starostlivosť, môže poskytovať aj primárnu zdravotnú starostlivosť, ak s ním poistenec uzavrel dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti.“.

Poznámky pod čiarou k odkazom 17 až 17c  znejú:
„17)	§ 18 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. 
17a) 	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov.
17b)	§ 43 ods. 1 písm. a) až i) zákona č. …/2002 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
17c)	Príloha č. 1 vyhlášky Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 149/1988 Zb., ktorou sa vykonáva zákon o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov.“.

2. V §  34 ods. 2 písmeno c) sa na konci vypúšťajú slová „s výnimkou zdravotných výkonov potrebných na účely sociálneho zabezpečenia a posudzovania zdravotnej spôsobilosti nezamestnaných na prácu“.

Čl. IV

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení zákona č. 70/1997 Z. z., zákona č. 354/1997 Z. z., zákona č. 366/1997 Z. z., zákona č. 386/1997 Z. z., zákona č. 394/19978 Z. z., zákona č. 56/1999 Z. z., zákona č. 292/1999 Z. z., zákona č. 95/2000 Z. z., zákona č. 241/2000 Z. z., zákona č. 245/2000 Z. z.,  a zákona č. 450/2000 Z., zákona č. 504/2001 Z. z., zákona č. 505/2001 Z. z., zákona č. 556/2001 Z. z. a  zákona č. 567/2001 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.  § 38 sa dopĺňa písmenom l), ktoré znie:
„l) zdravotná poisťovňa, ktorá vykonáva povinné zdravotné poistenie podľa osobitného predpisu.7b)“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 7b) znie:
„7b)	Zákon č. …/2002 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2.  § 73 odsek 2 sa dopĺňa písmenom f), ktoré znie:
„f) poistné na povinné zdravotné poistenie podľa osobitného predpisu.7b)“.

Čl. V

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 152/ 1994 Z. z. o sociálnom fonde a o zmene a doplnení zákona č. 286/1992 Zb. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 280/1995 Z. z. a v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 375/1996 Z. z. sa dopĺňa takto:

V § 7 ods. 1  sa za slová „doplnkové dôchodkové poistenie“ vkladá čiarka a dopĺňajú slová „na doplnkové zdravotné poistenie nad rámec uvedený v osobitnom predpise3ab)“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 3ab znie:
„3ab)§ 75 ods. 6 zákona č. …/2002 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

Čl. VI
Účinnosť

 Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2002 s výnimkou § 95 ods. 4 písm. c), d) až k), ktorý nadobúda účinnosť 1. októbra 2002, § 6 až 18, § 25 až 30,  § 69 až 84, § 95 ods. 4 písm. b), l) až n), § 101, § 102, § 111 a čl. IV a V, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2003, § 57 ods. 1 písm. a) a § 58, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2004, a § 2 ods. 14 písm. b), § 78 ods. 4 a § 96 až 98, ktoré nadobúdajú účinnosť dňom nadobudnutia účinnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskemu spoločenstvu, ak medzinárodná zmluva o sociálnom zabezpečení, ktorú Slovenská republika uzatvorila s členským štátom, nenadobudla účinnosť skôr.