Dôvodová správa

Všeobecná časť

a) 	Zhodnotenie platného právneho stavu a odôvodnenie nevyhnutnosti novej 
právnej úpravy

	Uvádzanie množiteľského materiálu poľnohospodárskych plodín do obehu 
vo všeobecnosti upravuje zákon č. 291/1996 Z.z. o odrodách a osivách v znení zákona 
č. 470/2002 Z.z. (ďalej len „zákon“). Tento zákon osobitne neupravuje uvádzanie osiva repy do obehu, ako je tomu napríklad v prípade sadeníc zelenín (pozri § 18a zákona) alebo okrasných rastlín (pozri § 18b zákona). Predkladaná právna úprava je vypracovaná  na základe § 40a zákona za účelom aproximácie právnych aktov Európskych spoločenstiev a na vykonanie článku 70 Európskej dohody o pridružení. 

	Samotný právny poriadok Slovenskej republiky doposiaľ upravoval problematiku uvádzania osiva repy do obehu vo vykonávacom právnom predpise, a to konkrétne 
vo výnose Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z 8. októbra 2001 
č. 2366/2001-100, ktorým sa vykonáva § 22 zákona Národnej rady Slovenskej republiky 
č. 291/1996 Z.z. o odrodách a osivách (oznámenie č. 531/2001 Z.z. Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky o  vydaní výnosu,  ktorým sa vykonáva § 22 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 291/1996 Z.z. o odrodách a osivách). Predkladaný návrh nariadenia vlády upravuje požiadavky na vlastnosti a kvalitu osiva repy komplexne a v plnej zhode s právnou úpravou aproximovaných právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, ktoré sú uvedené v prílohe č. 4. 

	Návrh nariadenia je v súlade k Ústavou Slovenskej republiky a o zákonom na vykonanie ktorého sa vydáva. Nebude mať dopad na verejné financovanie, na rozpočet obcí, na zamestnanosť a ani ma životné prostredie. 

	Ministerstvo financií SR listom č. 28573/2003-81 z 29. decembra 2003 vzalo na vedomie, že predložený návrh nezakladá nové nároky ba štátny rozpočet, rozpočet obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov a nebude mať negatívny dopad na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest. 

b) Odôvodnenie hlavných princípov navrhovanej právnej úpravy

	Výroba repy má dôležité miesto v poľnohospodárstve Európskom spoločenstve, čo sa uvádza aj v  preambule Smernice Rady č. 2002/54/ES o obchodovaní s osivom repy. Táto skutočnosť odôvodňuje hlavné princípy navrhovanej právnej úpravy, ktorými sú: 
1. 	vytvorenie harmonizovaných podmienok na úrovni Európskeho spoločenstva pre uvádzanie osiva repy do obehu,
2. 	určenie takých spoločných požiadaviek na osivo repy, ktoré zabezpečia, aby do obehu bolo uvádzané iba osivo repy, ktoré
     - je kvalitné, má dostatočnú druhovú pravosť a odrodovú čistotu, 
     - má zabezpečenú identitu a podmienky na riadne uvádzanie do obehu,
     - má taký zdravotný stav, ktorý neumožňuje šírenie chorôb a škodlivých organizmov 
pri jeho uvádzaní do obehu v Európskom spoločenstve,
3. 	zodpovednosť dodávateľov za kvalitu uvádzaného osiva repy do obehu, 
4. 	vykonávanie kontroly kvality už uznaného osiva repy uvádzaného do obehu Ústredným kontrolným a skúšobným ústavom poľnohospodárskym (ďalej len „kontrolný ústav“) vo forme náhodných kontrol, 
5. 	povoľovanie uvádzania osiva repy vyrobeného v tretích krajinách do obehu v rámci spoločenstva za predpokladu, že poskytuje rovnaké istoty ohľadne jeho kvality a vlastností ako osivo repy vyrobené v Európskom spoločenstve a spĺňajúce ustanovené požiadavky (ide o tzv. ekvivalencie postavené na zásade rovnocennosti),
6. 	zákaz diskriminácie, čo znamená, že pri zachovaní zásady voľného pohybu osiva repy v členských štátoch Európskeho spoločenstva nemožno zakázať, ukladať alebo inak obmedzovať predaj osiva repy okrem podmienok ustanovených v právnej úprave, 
7. 	neuplatňovanie platnej právnej úpravy na osivo, ktoré je určené výhradne na vývoz, keďže v krajine určenia sa môžu uplatňovať iné požiadavky na toto osivo repy ako v Európskom spoločenstve,
8. 	povolenie na uvádzanie osiva repy do obehu spĺňajúceho menej prísne požiadavky v prípade dočasných ťažkostí so zásobovaním trhu osivom repy,
9. 	vykonávanie pokusov a porovnávacích skúšok za účelom zistenia, či osivo repy spĺňa požiadavky na vlastnosti, kvalitu a zdravotný stav ustanovené týmto nariadením pre jeho uvádzanie do obehu,
10. 	zásada voľného pohybu osiva repy v Európskom spoločenstve.

Doložka zlučiteľnosti
nariadenia vlády s právom 
Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. 	Navrhovateľ nariadenia vlády:
     Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky.

2. 	Názov návrhu nariadenia vlády:
     Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú požiadavky na uvádzanie osiva repy do obehu.

3. 	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
     Prijatie nariadenia vlády je plnením záväzku Slovenskej republiky na vykonanie článku 70 Európskej dohody o pridružení, oblasť ochrany zdravia a života ľudí, zvierat a rastlín.  Podľa uvedeného článku nariadenie vlády patrí medzi prioritné oblasti aproximácie právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie do právneho poriadku Slovenskej republiky a medzi priority odporúčané v Bielej knihe, v 5. kapitole Poľnohospodárstvo - osivá a množiteľský materiál. Návrh nariadenia vlády je svojou problematikou zahrnutý do Národného programu pre prijatie acquis communautaire, je súčasťou Partnerstva pre vstup a je prioritou podľa screeningu, kapitola 7 - poľnohospodárstvo. 
	Potreba harmonizácie vykonávacích právnych predpisov k zákonu NR SR č. 291/1996 Z.z. o odrodách a osivách v znení zákona č. 470/2002 Z.z. s právom  Európskych spoločenstiev vyplynula z Negociačnej pozície v kapitole Poľnohospodárstvo. Prijatie návrhu nariadenia vlády patrí medzi prioritné úlohy vlády podľa Plánu legislatívnych úloh vlády SR 
na rok 2003.

4. Problematika návrhu nariadenia vlády:
    Je upravená v práve Európskych spoločenstiev aj v práve Európskej únie v ustanoveniach týchto právnych aktov:
     - Smernica Rady 2002/54/ES z 13.júna 2002 o obchodovaní s osivom repy, a to okrem článku 2 ods. 2 a článku 8, ktoré sú transponované v ustanoveniach § 5 ods. 22 a 
§ 4 ods. 3 nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa vykonáva registrácia odrôd poľnohospodárskych plodín v znení Smernice Rady č. 2003/61/ES (Úradný vestník Európskych spoločenstiev L 165, str. 23), okrem článku 2 ods. 2 a článku 8.
 
5. 	Stupeň zlučiteľnosti návrhu nariadenia vlády s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
     Úplná zlučiteľnosť. Niektoré ustanovenia právnych aktov uvedených v bode 4 sú transponované priamo v zákone č. 291/1996 Z.z. o odrodách a osivách v znení zákona 
č. 470/2002 Z.z., a to v ustanoveniach § 1 ods. 2, § 2 ods. 17, 24, 25, 26 a 32, § 20 
ods. 3 a 5, § 29 ods. 1 písm. d), e), g), § 30 písm. d), § 32 ods. 2 a ďalšie. 

6. 	Gestor (spolupracujúce rezorty):
     Žiadny.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu nariadenia vlády a ich stanovisko k zlučiteľnosti:
    
     Bez účasti expertov.

Osobitná časť 

	K § 1 
Úvodné ustanovenie vymedzuje predmet právnej úpravy nariadenia vlády jednak pozitívne a jednak negatívne v súvislosti s uvádzaním osiva repy do obehu. 

	K § 2
	Uznávaniu podľa § 15 ods. 1 zákona podlieha množiteľský materiál tých druhov repy, ktoré sú uvedené v zozname druhov poľnohospodárskych plodín. Tento zoznam je jednotný pre všetky štáty Európskeho spoločenstva, preto ho možno meniť alebo dopĺňať iba so súhlasom Európskej komisie (ďalej len „komisia“). 

	K § 3
	Uvádzanie množiteľského materiálu do obehu je všeobecne upravené v § 2 ods. 32 zákona. Navrhovaná právna úprava v § 3 písm. a) vymedzuje uvádzanie osiva repy 
do obehu v porovnaní so zákonnou úpravou extenzívnejšie, keďže dôsledne vychádza z právnej úpravy Európskych spoločenstiev, ktorá je širšia a podrobnejšia ako právna úprava 
v § 2 ods. 32 zákona. Tieto skutočnosti v plnej miere platia aj pre vymedzenie pojmov základného osiva repy a certifikovaného osiva repy. 

	K § 4	
	Prvý odsek ustanovuje zákaz obchodovania s osivom odrôd repy, ktoré nie sú registrované v Štátnej odrodovej knihe Slovenskej republiky (a teda nie sú ani zapísané v listine registrovaných odrôd) alebo ktoré nie sú zapísané v Spoločnom katalógu odrôd Európskeho spoločenstva. Osivo odrody, ktorá je zapísaná v Spoločnom katalógu odrôd Európskeho spoločenstva, možno po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie uvádzať do obehu na území Slovenskej republiky, aj keď táto odroda nie je registrovaná v Štátnej odrodovej knihe Slovenskej republiky. Uplatňuje sa tu zásada voľného pohybu osiva v Európskom spoločenstve. 

	V druhom odseku je ustanovený zákaz diskriminácie osiva repy pri jeho uvádzaní 
do obehu či už zo strany štátnych orgánov alebo akýchkoľvek právnických osôb či fyzických osôb, ktorý taktiež vychádza zo zásady voľného pohybu osiva v Európskom spoločenstve. 

	K § 5
	Navrhovaná právna úprava ustanovuje v prílohe č. 2 požiadavky na uznanie množiteľských porastov repy, ktoré sú určené na výrobu osiva v kategóriách množenia základné osivo a certifikované osivo. 

	V odseku 3 je ustanovená certifikačná schéma (množiteľský cyklus) pre výrobu osiva repy podľa jednotlivých kategórií osiva. Certifikované osivo repy - na rozdiel od základného osiva - môže uznávať aj semenársky inšpektor, čo vyplýva z § 19 ods. 6 a § 3 písm. c) bod 4, túto jeho činnosť preveruje kontrolný ústav za podmienok ustanovených v odsekoch 4 a 5. 

	Podrobné podmienky na uznávanie množiteľských porastov repy semenárskymi inšpektormi môže ustanoviť komisia. Ak sa tak stane, Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo“) je splnomocnené vydať osobitný právny predpis, ktorým túto sekundárnu právnu úpravu Európskych spoločenstiev bude transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky. 

	K § 6 
	Požiadavky na vlastnosti a kvalitu osiva repy nariadenie vlády plne upravuje v zhode s aproximovanými právnymi aktmi Európskych spoločenstiev. Navrhovaná právna úprava kladie dôraz aj na princíp uvádzania iba zdravého osiva repy do obehu, podľa ktorého škodlivé organizmy musia byť na čo najnižšej úrovni. Táto právna úprava dôsledne zohľadňuje požiadavky ustanovené zákonom č. 285/1995 Z.z. o rastlinolekárskej starostlivosti v znení zákona č. 471/2001 Z.z.
	
K § 7
	Pri uznávaní základného osiva a certifikovaného osiva kontrolný ústav overuje predovšetkým kvalitu osiva (jeho analytickú čistotu, klíčivosť, vlhkosť a prímesi), jeho zdravotný stav (napadnutie rhizomaniou), ale aj druhovú pravosť, druhovú čistotu a odrodovú pravosť a odrodovú čistotu, a to buď na základe laboratórnych vzoriek alebo prostredníctvom vegetačných skúšok, na čo ho oprávňuje ustanovenie odseku 3. 

	K § 8
	V ustanoveniach § 8 je realizovaná zásada na uvádzanie osiva repy do obehu spĺňajúceho menej prísne požiadavky na klíčivosť v prípade dočasných ťažkostí so zásobovaním trhu osivom repy. 

	Na rozdiel od doterajšej právnej úpravy navrhovaná právna úprava v odseku 2 umožňuje do obehu uvádzať aj osivo repy pred ukončením úradnej skúšky klíčivosti, ak dodávateľ osivo dodáva iba po prvého kupujúceho a ak mu poskytne písomnú záruku za akosť podľa § 429 Obchodného zákonníka.
	
	Výnimky z požiadaviek na vlastnosti a kvalitu osiva repy sa vzťahujú iba na osivo pochádzajúce z členských štátov Európskeho spoločenstva, teda nevzťahujú sa na osivo dovezené z tretích krajín. 

	K § 9
	Ustanovenia § 9 taktiež upravujú výnimky z kvality osiva repy, resp. výnimku 
zo zákazu na uvádzanie do obehu osiva odrôd, ktoré nie sú registrované v rámci Európskeho spoločenstva. Na udelenie takejto výnimky je potrebný súhlas komisie, preto v odseku 1 je ustanovené, že ustanovenia § 8 ods. 1 a 2 nie sú dotknuté, keďže ministerstvo môže podľa § 8 odseky 1 a 2 určiť nižšie hodnoty klíčivosti, resp. dodávateľ môže dodávať osivo len s predbežne zistenou klíčivosťou aj bez súhlasu komisie.

	K § 10
	Nariadenie vlády v odseku 1 ustanovuje zákaz uvádzania necertifikovaného  osiva repy do obehu. Ďalej ustanovuje podmienky pre rozdeľovanie dávky. Navrhovaná právna úprava pripúšťa, aby sa dodávali nielen dodávky pozostávajúce z  jednej dávky, ale aj z jej častí. V záujme preukazovania identity dodávky je dodávateľ povinný každú dodávku označiť náveskou. Nemusí tak urobiť iba v prípade, že osivo dodáva v malom množstve konečnému spotrebiteľovi. Aj v takomto prípade musí však k dodávke pripojiť sprievodný doklad s údajmi preukazujúcimi identitu osiva. Táto povinnosť má dôležité miesto v právnej úprave uvádzania osiva repy do obehu, keďže zabezpečuje  právnu ochranu tých odrôd repy, 
na ktoré je udelené šľachtiteľské osvedčenie podľa zákona č. 132/1989 Zb. o ochrane práv k novým odrodám rastlín a plemenám zvierat v znení neskorších predpisov.

	Odsek 4 upravuje ďalšie výnimky z uvádzania osiva repy do obehu. Predovšetkým umožňuje uvádzať do obehu šľachtiteľské osivo repy za podmienok ustanovených v odseku 6, ale aj malé množstvá neuznaného osiva na vedecké alebo šľachtiteľské účely alebo osivo odrody, o registrácii ktorej prebieha konanie aspoň v jednom členskom štáte Európskeho spoločenstva.

	Určitý problém môže vzniknúť pri uvádzaní osiva podľa písmena b) odseku 4. Podľa dikcie ustanovenia by malo ísť o osivo vyrobené dodávateľom, ktoré sa dodáva na spracovanie, teda nejde o pozberove upravené osivo, čo znamená, že (európsky a následne aj slovenský) zákonodarca má na mysli dodávku tzv. prírodného osiva, teda osiva, ktoré 
ešte nebolo vyčistené alebo inak upravené. Pri aplikácii tejto právnej normy určitá kolízia môže vzniknúť v spojení s ustanovením § 3 písm. a) body 2 a 3, ktoré upravuje predovšetkým tzv. čistenie osiva vo mzde, teda množiteľ dodá osivo v prírodnom stave na jeho pozberovú úpravu (čistenie, sušenie, inkrustácia a pod.) upravovateľovi osiva bez toho, aby došlo k zmene jeho vlastníka. Ustanovenie § 10 ods. 4 písm. b) však počíta so zmenou vlastníka osiva, preto je zrejmé, že toto ustanovenie neupravuje tzv. čistenie osiva vo mzde, ale má 
na mysli prípady dodávok prírodného osiva na iné účely ako na čistenie vo mzde alebo 
na zakladanie porastov.

	K § 11
	Dovážané osivo repy z krajín mimo Európskeho spoločenstva musí spĺňať požiadavky na kvalitu, vlastnosti, zdravotný stav, druhovú pravosť a druhovú čistotu a odrodovú pravosť a odrodovú  čistotu podľa  tohto nariadenia vlády. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na osivo repy dovezené z členských štátov Európskeho spoločenstva, keďže v tomto prípade platí zásada voľného pohybu osiva repy v Európskom spoločenstve. 

	Odsek 2 upravuje ekvivalencie pre osivo repy dovážané z tretích krajín. Toto ustanovenie nezabezpečuje iba ochranu trhu s osivom repy, ale aj chráni  členské štáty Európskeho spoločenstva pred dovozom nekvalitného a zdravotne nevyhovujúceho osiva, čím zabraňuje šíreniu škodlivých organizmov a chorôb. Na druhej strane však poskytovanie ekvivalentných záruk za dovážané osivo umožňuje rozvoj obchodu aj s nečlenskými štátmi Európskej únie.

	K § 12
	Balenie osiva repy sa delí podľa veľkosti obalov do dvoch skupín. Rozlišuje sa veľkospotrebiteľské balenie a malospotrebiteľské balenie osiva. Ak osivo je balené podľa § 3 písm. f), ide o malospotrebiteľské balenie, ktoré spĺňa požiadavky Európskeho spoločenstva, preto sa označuje ako „malé ES balenie“, ktoré však zároveň musí spĺňať aj požiadavky ustanovené v § 14. Ak by malé balenia tieto požiadavky nespĺňali, nešlo by o malé ES balenia a preto by ich nebolo množné uvádzať do obehu na území členských štátov Európskeho spoločenstva, ale napr. iba v tretích krajinách.

	Balenie osiva repy je upravené takým spôsobom, aby neumožňovalo manipuláciu s osivom za účelom jeho zámeny bez porušenia pečatného systému alebo bez zanechania stopy na náveske. Tým sa zabraňuje jednak porušovaniu práv k odrode, ktorá je právne chránená podľa zákona č. 132/1989 Zb. o ochrane práv k novým odrodám rastlín a plemenám zvierat v znení neskorších predpisov a jednak sa zabezpečuje identita osiva v záujme ochrany spotrebiteľa, ktorý pri neporušenosti obalu má istotu, že kupuje takú odrodu určitého druhu repy, ktorá je deklarovaná na obale. Z týchto dôvodov nemožno obal uzatvoriť po druhý raz bez prítomnosti zástupcu kontrolného ústavu.

Dodávateľ musí použiť vhodný obal podľa dodávaného druhu repy, čo vyplýva z dikcie § 26 ods. 1 vyhlášky č. .../2004 Z.z. o spoločných podmienkach uznávania množiteľských porastov a množiteľských materiálov poľnohospodárskych plodín a ich uvádzania do obehu.

K § 13
	Označovanie osiva repy náveskami pri jeho uvádzaní do obehu je právne významné, keďže sa takto nielen zabezpečuje ochrana práv šľachtiteľa k odrode, ale zároveň sa zabraňuje  aj tzv. čiernemu obchodu s množiteľským materiálom, ktorý sa vyskytuje nielen na území Slovenskej republiky, ale aj v zahraničí a ktorý v podstate nie je možné úplne zlikvidovať. Zároveň označovanie osiva repy je vecne zosúladené aj s osobitnými právnymi predpismi upravujúcimi ochranu spotrebiteľa, keďže zabezpečuje aj ochranu kupujúceho ako spotrebiteľa z hľadiska identifikácie predmetu kúpy, ako to vyžaduje aj ustanovenie § 10 ods. 1 zákona č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov alebo § 7 ods. 1 písm. b) a § 10 ods. 1 písm. b) zákona č. 108/2000 Z.z. o ochrane spotrebiteľa 
pri podomovom predaji a zásielkovom predaji. Náveska je v podstate dokladom vzťahujúcim sa na tovar v zmysle § 417 Obchodného zákonníka.
	
	Údaje ustanovené v odseku 1 pre úradnú návesku sú obligatórne. Úradná náveska sa používa pri dodávkach základného osiva a certifikovaného osiva, teda pri dodávkach osiva, ktoré úradne uznáva (certifikuje) kontrolný ústav podľa § 15 ods. 1 písm. b) zákona. Farebné odlíšenie návesiek podľa odseku 4 je záväzné pre všetky dodávky bez ohľadu na druh použitého balenia. Návesku dodávateľa bude možné používať iba po prijatí príslušnej právnej úpravy ministerstvom. 

	Dodávateľ okrem obligatórnych údajov je povinný uviesť aj ďalšie údaje, ak napr. uvádza do obehu osivo geneticky modifikovanej odrody alebo chemicky ošetrené osivo, a to údaje o genetickej modifikácii alebo o morení osiva alebo údaje o nižšej klíčivosti osiva. 

	K § 14
	Pri malých ES baleniach sa vždy musí použiť náveska pri dodávke osiva, keďže aj toto môže byť použité na založenie množiteľských porastov. Pri dodávkach osiva v prípade malých ES balení sa nemusí použiť náveska, ak všetky údaje podľa odseku 1 sú vytlačené 
na nalepovacej náveske. 

	V prípade malých balení má prideľovanie sériového čísla malého balenia veľký význam, keďže zabraňuje zneužívaniu delenia dávky do malých  balení z hľadiska hmotnosti dávky (zabraňuje, aby pod určitým číslom dávky sa do obehu uvádzalo napr. osivo z iných - aj neuznaných - dávok, teda zabraňuje, aby súčet všetkých hmotností malých balení bol vyšší ako hmotnosť dávky, ktorá bola použitá na malé balenia). 

K § 15 a § 16
Dočasné pokusy a porovnávacie skúšky sa vykonávajú za účelom zistenia, či osivo repy spĺňa požiadavky na vlastnosti, kvalitu a zdravotný stav ustanovené týmto nariadením pre ich uvádzanie do obehu. Tieto pokusy a porovnávacie skúšky sa môžu vykonávať vo všetkých členských štátoch Európskeho spoločenstva, preto ustanovenie § 15 oprávňuje zástupcov komisie na ich vykonávanie aj na území Slovenskej republiky. Výsledky týchto pokusov a porovnávacích skúšok sa použijú na overovanie vhodnejších podmienok a požiadaviek pre uvádzanie osiva repy do obehu a na zosúladenie technických metód skúšania osiva repy. Ustanovenie § 16 ods. 2 vychádza zo zásady vytvárania harmonizovaných podmienok na úrovni Európskeho spoločenstva pre uvádzanie osiva repy do obehu.

	K § 17
	V odseku 1 je dané oprávnenie pre kontrolný ústav na vykonávanie náhodných kontrol aj množiteľských porastov a osiva repy, ktoré už boli uznané podľa § 15 ods. 3 zákona. Kontrola kvality osív je osobitne dôležitá  pri malých baleniach osiva v  maloobchodnej sieti, kde ľahko môže prísť k následnému znehodnoteniu kvality osiva. 

	Kontrolu druhovej pravosti a druhovej čistoty a odrodovej pravosti a odrodovej čistoty vykonáva kontrolný ústav  u všetkých dodávateľov. Touto kontrolou sa osivo neuznáva, iba sa ňou overuje identita osiva. Ak by kontrolný ústav zistil vady osiva repy, je oprávnený prijať opatrenie podľa § 36 ods. 1 zákona, teda buď pozastaví jeho uvádzanie do obehu až 
do odstránenia zistených nedostatkov alebo zakáže jeho uvádzanie do obehu alebo nariadi jeho likvidáciu.

Pokiaľ by dodávateľ nesplnil opatrenie kontrolného ústavu a vadný množiteľský materiál by uvádzal do obehu, konal by protiprávne a Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) by mu mohlo za jeho konanie uložiť pokutu až do výšky 1 000 000 Sk podľa § 35 ods. 1 písm. i) zákona. Obdobne dodávateľovi je možné uložiť pokutu podľa § 35 ods. 1 písm. h) zákona, ak bude mariť výkon kontroly, napr. semenárskemu inšpektorovi alebo úradnému inšpektorovi kontrolného ústavu neumožní voľný prístup k uskladnenému osivu repy za účelom odberu vzoriek podľa § 17 ods. 4 tohto nariadenia.

	K § 18
	Odsek 1 upravuje prípady, keď osivo repy bolo vyrobené v niektorom z členských štátov Európskeho spoločenstva z osiva uznaného v niektorom z členských štátov Európskeho spoločenstva alebo v tretej krajine s priznanou rovnocennosťou (ekvivalenciou), pričom toto osivo bolo v prírodnom stave dovezené na územie Slovenskej republiky za účelom jeho pozberovej úpravy a následného uznávania. Ustanovenie odseku 4 umožňuje, aby sa uznávalo aj osivo, ktoré pochádza z plôch založených  a uznaných v tretej krajine, ak bolo vyrobené z osiva uznaného v niektorom z členských štátov Európskeho spoločenstva alebo v tretej krajine s priznanou rovnocennosťou. Odsek 2 zasa upravuje prípady, keď dovezené prírodné osivo bolo vyrobené zo šľachtiteľského osiva (§ 2 ods. 19 zákona).

	Osivo, ktoré kontrolný ústav uznal podľa odseku 1, 2 alebo 4, musí byť pri uvádzaní 
do obehu označené náveskou a ku každému baleniu musí byť pripojený sprievodný doklad s údajmi uvedenými v odseku 3 písm. b). 
	
K § 19
	Uznávanie množiteľských porastov a osiva repy vykonáva predovšetkým kontrolný ústav. Tento však môže vykonávaním pomocných činností poveriť aj odborne spôsobilú právnickú osobu alebo fyzickú osobu, ak táto alebo jej zamestnanec nemá osobný záujem 
na výsledku vykonávanej kontroly a na prijatí konkrétnych opatrení. Uvedený postup pri výkone kontroly je v súlade s § 32 ods. 1 zákona. Ak kontrolu vykonávali odborníci komisie podľa § 15 alebo § 16, kontrolný ústav je povinný s nimi spolupracovať. V odseku 5 sú taxatívne vymenované úradné rozhodnutia, ktoré kontrolný ústav vydáva pri uznávaní a kontrole osiva repy. Tieto úradné rozhodnutia kontrolný ústav vydáva podľa vyhlášky 
č. .../2004 Z.z. o spoločných podmienkach uznávania množiteľských porastov a množiteľských materiálov poľnohospodárskych plodín a ich uvádzania do obehu.
	Prehliadky množiteľských porastov a skúšanie certifikovaného osiva repy môžu vykonávať aj semenárski inšpektori za podmienok uvedených v odseku 6. 

K § 20
	Uvedené ustanovenie taxatívne ukladá Ministerstvu pôdohospodárstva Slovenskej republiky plnenie úloh vo vzťahu k Európskej komisii a k Stálemu výboru 
pre osivá a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo 
Európskeho spoločenstva, ako tieto preň vyplývajú zo Smernice Rady č. 2002/54/ES, a to 
z článku 31 - písm. a), z článku 2 ods. 1 - písm. g) - písm. b), z článku 24 ods. 3 - písm. c), z článku 11 ods. 3 - písm. d),  z článku 12 -  písm. e), z článku 19 a z článku 26 ods. 1 - 
písm. f).
	
	K § 21
	Navrhované ustanovenia upravujú regulačný postup pri zosúlaďovaní záujmov Slovenskej republiky s požiadavkami Európskeho spoločenstva v súvislosti s uvádzaním osiva repy do obehu. Týmito ustanoveniami sú transponované do právneho poriadku Slovenskej republiky tie ustanovenia Smernice Rady č. 2002/54/ES, ktoré v spojení s Rozhodnutím Rady č. 1999/468/ES upravujú činnosť zástupcov členských štátov Európskeho spoločenstva (a teda od 1.5.2004 aj zástupcov Slovenskej republiky) v európskych štruktúrach v súvislosti s obchodovaním s osivom repy. 

	K § 22
	Splnomocňovacie ustanovenie oprávňuje ministerstvo, aby ustanovilo všeobecne záväzným právnym predpisom podrobnosti o tých záležitostiach uvádzania osiva repy 
do obehu, ktoré komisia upraví podľa Smernice Rady č. 2002/54/ES v rámci regulačného postupu.

	K § 23
Príloha č. 4 uvádza, ktoré právne akty Európskych spoločenstiev a Európskej únie sa transponujú do právneho poriadku Slovenskej republiky.

	K § 24
	Účinnosť nariadenia vlády sa navrhuje k 1.4.2004 s výnimkou tých ustanovení, ktoré nadobudnú účinnosť dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám. 

K prílohám č. 1 a 2
V prílohách sú taxatívne vymenované požiadavky na uznávanie množiteľských porastov a osiva repy. Tieto požiadavky sú uvedené zhodne s prílohou I Smernice Rady 
č. 2002/54/ES z 13. júna 2002.

K prílohe č. 3
Príloha záväzne ustanovuje najvyššiu hmotnosť dávky a najnižšiu hmotnosť vzorky pre jednotlivé druhy repy v súlade s prílohou II Smernice Rady č. 2002/54/ES 
z 13. júna 2002.

	K prílohe č. 4
V prílohe č. 4 sú vymenované právne akty Európskych spoločenstiev a Európskej únie, ktoré sa predkladaným nariadením vlády transponujú do právneho poriadku Slovenskej republiky. Týmto nariadením vlády sa transponujú všetky právne akty Európskych spoločenstiev a Európskej únie, ktoré upravujú uvádzanie osiva repy do obehu. Článok 2 ods. 2 a článok 8  Smernice Rady č. 2002/54/ES sú do právneho poriadku Slovenskej republiky transponované nariadením vlády Slovenskej republiky č. .../2004 Z.z. , ktorým sa vykonáva registrácia odrôd poľnohospodárskych plodín.

DOLOŽKA

finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov 
na zamestnanosť

a) Prvá časť - vyčíslenie odhadu dopadov na verejné financie
 
Navrhované nariadenie vlády Slovenskej republiky nebude mať finančné dôsledky na
1. 	štátny rozpočet,
2. 	rozpočet štátnych fondov,
3. 	rozpočty obcí a VÚC,
4. 	rozpočty Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní a Národného úradu práce,
5. 	Fondu národného majetku Slovenskej republiky a Slovenského pozemkového fondu.

b) 	Druhá časť - odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

     Navrhované nariadenie vlády Slovenskej republiky
1. 	nebude mať dopad na životnú úroveň obyvateľstva a zvyšovanie kvality života,
2. 	nebude mať negatívny dopad na rozvoj podnikateľských aktivít z hľadiska žiadúceho ekonomického rastu,
3. 	je v súlade s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky.

c) Tretia časť - vyčíslenie odhadu dopadov na životné prostredie

Navrhované nariadenie vlády Slovenskej republiky je v súlade s prioritami a cieľmi štátnej environmentálnej politiky a bude kladne ovplyvňovať životné prostredie, keďže ustanovuje požiadavky na zdravotný stav a kvalitu osiva repy uvádzaných do obehu.

d) 	Štvrtá časť - odhad dopadov na zamestnanosť 
     Navrhované nariadenie vlády Slovenskej republiky nebude mať negatívny dopad 
na zamestnanosť a na tvorbu nových pracovných miest.