Title: Správa z Medzinárodnej donorskej konferencie pre rekonštrukciu Iraku
Author: D. Sijková
Last saved by: PC
Company: OMES

Informácia z 3. medzinárodnej donorskej konferencie pre rekonštrukciu Afganistanu

3. medzinárodná donorská konferencia pre rekonštrukciu Afganistanu pod názvom „Afganistan a medzinárodné spoločenstvo – partnerstvo pre budúcnosť“ sa uskutočnila na pozvanie ministra zahraničných vecí NSR J. Fischera a ministra zahraničných vecí Afganistanu A. Abdullaha. Konferencie sa zúčastnilo vyše 60 delegácií vrátane zástupcov medzinárodných organizácií a finančných inštitúcií. Konferencii spoločne predsedali Afganistan, Nemecko, Japonsko a OSN. 
Konferencia prebiehala v rámci troch zasadaní venovaných politickým, rozvojovým a bezpečnostným otázkam. S prejavmi vystúpili H. Karzaj, G. Schröder, J. Fischer, C. Powell, L. Brahimi, S. Ogata, J. Arnault, J. de Hoop Scheffer, Ch. Patten, J. Solana, S. Lavrov a mnohí ďalší.  
Účastníci konferencie ocenili doterajšie úspešné plnenie Bonnskej dohody. Osobitne vyzdvihli prijatie novej ústavy v januári 2004, reformu bankového sektora a s ňou spojené založenie centrálnej banky a zavedenie novej meny, ustanovenie Afganskej nezávislej komisie pre ľudské práva a prípravu priamych prezidentských a parlamentných volieb v septembri 2004. Predstavitelia afganskej dočasnej vlády prezentovali úspechy dosiahnuté aj v iných oblastiach, napr. v oblasti školstva (znovuotvorenie škôl), zdravotníctva (program základnej zdravotnej starostlivosti pokrýva 40% populácie krajiny), infraštruktúry (rekonštrukcia cestných komunikácií, dokončenie cesty Kábul – Kandahár), rozvoja vidieckych oblastí, zvýšenia potravinovej bezpečnosti, reintegrácie bývalých utečencov do spoločnosti (2.3 milióna) a spustenie národných programov na podporu solidarity a zamestnanosti. 
Súčastná bezpečnostná situácia a obchod s omamnými látkami (najmä ópium a heroín) však predstavujú dve najväčšie prekážky pre ďalšie úspešné pokračovanie procesu obnovy Afganistanu. Riešením danej situácie by malo byť pokračovanie v reformácii bezpečnostného sektora, rozvoj národných bezpečnostných inštitúcií  a sústavná podpora tzv. procesu „DDR“ – odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie. Pestovanie ópiového maku a produkcia heroínu sa musí nahradiť pestovaním iných poľnohospodárskych plodín, avšak na zabezpečenie kontinuálnych príjmov roľníkov ekvivalentných príjmom z produkcie ópia sú potrebné značné finančné dotácie štátu.  
Špecifickými cieľmi, ktoré neboli spomenuté v Bonnskej zmluve, ale napriek tomu si vyžadujú vytvorenie osobitnej stratégie a účasť medzinárodného spoločenstva v ich riešení, sú: reintegrácia mudžahídov do oddielov novovytvorených afganských bezpečnostných síl, boj proti nezákonnej výrobe a pašovaniu drog a pomoc afganskej vláde pri formovaní nových národných oddielov bezpečnostných a ozbrojených síl. 
V máji 2002 bola v Ženeve dohodnutá koordinácia piatich hlavných donorov v oblasti bezpečnosti Afganistanu. V súlade s koncepciou, USA prevzali zodpovednosť za formovanie a podporu oddielov Afganskej národnej armády (ANA), budovanej na multietnickom princípe, Japonsko za proces DDR, NSR za výcvik policajných zložiek, SK za boj proti výrobe a pašovaniu drog a Taliansko za oblasť justície.  Hoci bol dosiahnutý určitý pokrok vo všetkých piatich sektoroch, celý proces napreduje príliš pomaly a jeho podpora si bude vyžadovať značné úsilie a podporu medzinárodného spoločenstva v najbližších rokoch. 
Osobitne ocenená bola činnosť ISAF (International Security Assistance Force), ktorý prispel k stabilizácii bezpečnostnej situácie v Kábule a PRT (Provincial Reconstruction Teams), ktorých úlohou je zaistiť bezpečnosť pre rekonštrukciu, posilnenie úlohy centrálnej afganskej vlády a monitorovanie situácie v jednotlivých provinciách Afganistanu. 
Dôležitým krokom pre zlepšenie celkovej bezpečnostnej situácie v krajine je zabezpečenie úplného podriadenia bezpečnostných zložiek legitímnej vláde Afganistanu. Po počiatočných reformách Ministerstva obrany  Afganistanu malo veľký význam rozbehnutie procesu DDR. Cieľom prvej fázy procesu je odzbrojenie, demobilizácia a reintegrácia bývalých bojovníkov opozičných zoskupení v šiestich oblastiach: Kunduz, Mazar-I-Šaríf, Kábul, Gardez, Kandahár a Bamyan. Doteraz bolo vyše 5200 bojovníkov odzbrojených a 3300 reintegrovaných. DDR proces by mal byť dokončený do roku 2006. 

Na základe zhodnotenia dosiahnutých výsledkov, súčasného stavu a perspektív pre budúci vývoj bola načrtnutá nová stratégia pre úspešné dokončenie prechodného procesu, ktorá bola odsúhlasená prijatím Berlínskej deklarácie. Zároveň boli prezentované nové záväzky donorov na nasledujúce 3 roky v celkovej výške 8,2 miliardy USD. Najväčšou čiastkou prispeli USA – 2,9 miliardy USD, EK – 774 miliónov USD, SK – 569,1 miliónov USD, Japonsko – 400 miliónov USD, SB – 290 miliónov USD + 610 miliónov USD vo forme pôžičiek, NSR – 288 miliónov USD, India – 224 miliónov USD a Kanada – 195,2 miliónov USD. 

Hlavné ustanovenia Berlínskej deklarácie:

1.	Mandát ISAF a jednotiek Koalície v rámci operácie Trvalá sloboda sa na základe žiadosti afganskej vlády bude predlžovať, až kým nebudú plne ustanovené nové afganské bezpečnostné a ozbrojené sily. Do leta 2004 bude na území Afganistanu nasadených ďalších 5 PRT. ISAF a PRT budú zaisťovať bezpečnosť aj pri uskutočnení volieb. 
2.	Medzinárodné spoločenstvo bude naďalej prispievať k stabilizácii bezpečnostnej situácie v Afganistane, obzvlášť rozmiestnením a posilňovaním PRT. PRT budú okrem toho prispievať aj k rekonštrukcii  a rozvoju krajiny.
3.	Je potrebné urýchliť proces DDR, aby jeho prvá fáza bola dokončená do konca júna 2004, následne zintenzívniť ďalšie fázy programu v predvolebnom období a pokračovať vo formovaní zložiek ANA a Národnej polície.
4.	Je  potrebné plne ustanoviť právny poriadok a fungujúci súdny systém podľa platnej Ústavy.
5.	Kultivácia ópiového maku, produkcia a obchod s drogami narušuje právny poriadok a predstavuje vážnu hrozbu pre bezpečnostnú situáciu, hospodársky a spoločenský systém a ďalší rozvoj Afganistanu. Okrem toho má destabilizujúci vplyv aj na situáciu v celom regióne, preto jednou z prvoradých úloh afganskej vlády aj medzinárodného spoločenstva musí byť eliminácia tohto javu.
6.	Implementácia investičného programu zameraného na pokrytie dlhodobých potrieb rekonštrukčného procesu závisí od progresívneho plnenia záväzkov donorov, ako aj od plnenia stanovených cieľov afganskou vládou.
7.	Viacročné záväzky donorov sú predpokladom predvídateľnosti (prognózy) ďalšieho rozvoja Afganistanu. 
8.	Všetky úsilia na vybudovanie nového spoločensko – právneho poriadku Afganistanu musia zohľadňovať ciele občianskej spoločnosti a podporovať účasť žien vo verejnom živote, na čo majú podľa ústavy právo.       
9.	Afganistan a medzinárodné spoločenstvo budú pokračovať v budovaní trvalého partnerstva pre budúcnosť, ktoré je predpokladom pre úspešné dokončenie prechodného procesu, pre rešpektovanie vôle národa,  rekonštrukciu Afganistanu a vytvorenia bezpečnej a stabilnej krajiny navrátenej do medzinárodného spoločenstva slobodných národov.  

Prehľad príspevkov SR do procesu rekonštrukcie Afganistanu, prezentovaných na Berlínskej konferencii

Delegácia SR bola vedená štátnym tajomníkom Ministerstva zahraničných vecí SR I. Korčokom. Štátny tajomník v mene Slovenskej republiky ocenil doterajšie úspešné plnenie Bonnskej dohody a vyjadril podporu procesu hospodárskej a spoločenskej obnovy Afganistanu, ktorý má byť základom stability, bezpečnosti a hospodárskej prosperity krajiny, ako aj celého regiónu. Zároveň vo svojom prejave prezentoval doterajšie príspevky SR do procesu rekonštrukcie Afganistanu a príspevky plánované na nasledujúce roky.

1. Oficiálna rozvojová pomoc (ODA)

Základné strategické ciele a princípy slovenskej rozvojovej politiky sú definované v Strednodobej koncepcii oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003-2008, ktorá bola prerokovaná vládou SR dňa 5. 6. 2003 a schválená uznesením č.432. V uvedenom dokumente je Afganistan definovaný ako jedna z prioritných krajín slovenskej ODA.
V novembri 2003 vypísalo MZV SR s UNDP prvé grantové kolo ODA na projekty do 12 prioritných krajín. V roku 2004 sú pripravované ešte dve grantové kolá. V súvislosti s plnením záväzkov SR voči Afganistanu sú uprednostňované projekty zamerané na Afganistan. V roku 2004 sa predpokladá alokovanie min. 7 miliónov SKK pre uvedené projekty.
V 1. grantovom kole bol schválený 1 projekt zameraný na rozvoj vzdelávania dievčat a žien vo vidieckej oblasti provincie Kapisa.  

2. Účasť SR v aktivitách Koaličných síl

Operácia Trvalá sloboda (Enduring Freedom)

Prítomnosť ozbrojených síl (OS) SR v tejto operácii je kontinuálne zabezpečená od 8. 9. 2002 prostredníctvom vyslania 40-člennej ženijnej jednotky. Hlavnou úlohou slovenského kontingentu je rekonštrukcia pristávacej a vzletovej dráhy, úprava ďalších letiskových plôch a budovanie letiskovej infraštruktúry na letisku v Bagrame, na ktorom je vybudovaná logistická základňa síl protiteroristickej koalície. 
Náklady na ročné pôsobenie jednotky činia 102 460 000,- Sk.

Operácia ISAF (International Security Assistance Forces)

Operácia ISAF plní úlohy rezolúcií BR OSN s cieľom pomáhať afganskej dočasnej vláde udržať bezpečnosť v Kábule a v jeho okolí tak, aby vláda, ako aj príslušníci OSN mohli pôsobiť v bezpečnom prostredí. Súčasný početný stav operácie ISAF je približne 6.300 vojakov a prispieva do nej 33 krajín celého sveta. 

Vzhľadom na naliehavosť požiadavky Aliancie na doplnenie chýbajúcich kapacít NATO v ISAFe, NR SR uznesením č. 866 z 11.marca 2004 vyslovila súhlas s vyslaním ženijnej odmínovacej čaty v počte 16 osôb s požadovanou vojenskou technikou a materiálom ku dňu 1. 6. 2004, ako aj vyslaním 1 dôstojníka OS SR do štábu Kábulskej mnohonárodnej brigády v marci 2004 do operácie ISAF v Afganistane. Hlavnou úlohou ženijnej čaty bude odmínovanie plôch a cestných komunikáciách v operačnom priestore ISAF. Finančné náklady na prípravu, vyslanie a  polročný pobyt 16-člennej ženijnej jednotky a jedného dôstojníka štábu v rámci operácie ISAF v Afganistane v celkovej sume 70 190 943,- Sk budú hradené z rozpočtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky.

PRT (Provinčné rekonštrukčné tímy)

PRT predstavuje cca 100 - 500 člennú zmiešanú skupinu vojenského personálu a civilných odborníkov, ktorých úlohou je „bezpečnosť, rekonštrukcia, posilnenie úlohy centrálnej afganskej vlády a monitorovanie miestnej situácie v regiónoch mimo hlavného mesta Kábulu“. V súčasnosti bolo vytvorených 5 PRT, ktoré sú multinárodné (2 USA, Veľká Británia, Nový Zéland, NSR) a pripravuje sa vytvorenie ďalších 5 tímov vedených Talianskom a škandinávskymi krajinami. 

Na základe záverov minuloročnej decembrovej ministerskej rade NAC o posilnení mandátu ISAF v Afganistane aj za hranice Kábulu formou vytvorenia ďalších 5 PRT (Provinčných rekonštrukčných tímov) bola SR vyzvaná vyslať slovenských civilných expertov do niektorého z PRT. Ako odpoveď na túto požiadavku sa pripravuje výber a vyslanie 2 civilných expertov, ktorí budú pôsobiť v rámci PRT vedeného NSR, SK, alebo škandinávskymi krajinami. Vyslaní civilní experti by mali byť financovaní prostredníctvom Trustového fondu z prostriedkov slovenskej ODA. Predbežný výpočet ročných nákladov na vyslanie 2 civilných expertov predstavuje 3,4 milióna SKK.

Bezodplatná pomoc Afganskej národnej armáde (ANA)

Ďalšou formou príspevku SR je ponuka bezodplatnej vojenskej pomoci Afganistanu formou poskytnutia techniky, výzbroje, munície a materiálu na osobné použitie (odev) z nadbytočných zásob OS SR Afganskej národnej armáde (ANA). Návrh príspevkov MO SR pre ANA bol schválený uznesením vlády SR č. 263 zo dňa 24. marca 2004. 

Počas Berlínskej konferencie sa na žiadosť americkej strany uskutočnilo bilaterálne stretnutie štátneho tajomníka MZV SR I. Korčoka s námestníkom ministra obrany USA C. P. Westom a  predstaviteľmi OS USA s cieľom prerokovania poskytnutia príspevku SR pre ANA. Pri tejto príležitosti bol členom americkej delegácie poskytnutý zoznam materiálu ponúknutého MO SR v rámci pomoci ANA. Podľa predbežných vyjadrení amerických expertov všetok ponúknutý materiál je akceptovateľný zo strany príjemcu, avšak konečné stanovisko bude doručené formou oficiálnej odpovede prostredníctvom Veľvyslanectva USA v Bratislave.

3. Iné aktivity

Štipendiá vlády Slovenskej republiky pre afganských študentov

Na základe materiálu „Vyhodnotenie Koncepcie udeľovania štipendií vlády Slovenskej republiky zahraničným študentom v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom za roky 2001 – 2004 a návrh postupu na roky 2004 – 2007“ predloženého MŠ SR a zaradeného na rokovanie vlády SR dňa 13. novembra 2003 bolo uznesením vlády SR č. 1053 schválené každoročné pridelenie Afganistanu 2 štipendií vlády SR pre magisterské štúdium počas akademických rokov 2004/05 až 2006/07. Priemerné náklady na 5-ročné magisterské štúdium + 1-ročnú jazykovú prípravu pre 6 študentov predstavujú 3,7 miliónov SKK (115 tisíc USD). 

Odborné poradenstvo a konzultácie slovenských expertov

V prípade záujmu afganskej strany je možné poskytnutie odborného poradenstva a konzultácií slovenských expertov v oblasti zdravotníctva (napr. boj proti drogám, podpora protidrogového vzdelávania).

V oblasti pôdohospodárstva existuje možnosť poskytnutia technickej a expertíznej pomoci v oblasti závlahového hospodárstva, lesného hospodárstva, príp. v programoch rozvoja vidieka so zameraním na posilnenie domácej poľnohospodárskej výroby Afganistanu.

Zoznam členov delegácie SR:
Ivan Korčok, štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR 
Ján Foltín, veľvyslanec SR v NSR
Marianna Oravcová, radkyňa ZÚ SR v Berlíne, NSR
Peter Bak, tretí tajomník ZÚ SR v Berlíne, NSR
Diana Sijková, odbor medzinárodnej ekonomickej spolupráce, MZV SR

Záver:

Konferencie sa zúčastnilo vyše 60 delegácií vrátane zástupcov medzinárodných organizácií a finančných inštitúcií. Konferencia jednohlasne uvítala prijatie ústavy a ohlásenie súčasného konania prezidentských a parlamentných volieb v septembri 2004, ocenila doterajšie plnenie Bonnskej dohody a úspechy dosiahnuté Dočasnou vládou Afganistanu pod vedením prezidenta H. Karzaja. Ďalej privítala posilnenie úlohy NATO a Misie OSN pre pomoc Afganistanu (UNAMA) pri rekonštrukcii Afganistanu a zdôraznila nevyhnutnosť pokračovania pomoci zo strany medzinárodného spoločenstva najmä v oblasti bezpečnosti, demokratizácie, rozvoja infraštruktúry a dodržiavania ľudských práv. Osobitná pozornosť bola venovaná problematike pestovania ópiového maku, produkcii a pašovania z neho vyrábaných omamných látok, ktoré predstavuje veľkú prekážku pre ďalší rozvoj Afganistanu, ako aj vážnu hrozbu pre okolité krajiny. 
Prijatím Berlínskej deklarácie bola odsúhlasená nová stratégia pre úspešné dokončenie prechodného procesu. Zároveň boli prezentované nové záväzky donorov na nasledujúce 3 roky v celkovej výške 8,2 miliardy USD.