Návrh zámeru projektu Vážskej vodnej cesty

	Váh je najvýznamnejšia a najdlhšia slovenská rieka majúca veľký vodohospodársky, energetický a dopravný význam. Pozdĺž jeho toku historicky vznikla vysoká koncentrácia obyvateľstva a priemyslu.
	Svojou geografickou polohou severo-južnou orientáciou, a tým, že v mieste svojho ústia do Dunaja má takmer stredovú polohu na transeurópskej vodnej magistrále Dunaj-Mohan-Rýn, predstavuje významné miesto v európskych dopravných koridoroch.
	Stály výbor pre vnútrozemskú plavbu pri Európskej hospodárskej komisii OSN v Ženeve zaradil Vážsku vodnú cestu v r.1995 do zoznamu budúcich medzinárodných ciest a priradil jej medzinárodný identifikačný kód E 81 s odporúčanými gabaritmi medzinárodnej plavebnej triedy VI.a  po mesto Sereď a V.a po mesto Žilinu. Následne, v rámci III. Paneurópskej konferencie ministrov dopráv v Helsinkách (v júni 1997), na ktorej boli určené trasy európskych dopravných koridorov, bola prijatá aj Európska dohoda o hlavných vnútrozemských vodných cestách medzinárodného významu (známa pod skratkou Dohoda AGN), medzi ktoré bola zaradená aj rieka Váh. Touto dohodou sa potvrdil geografický a dopravný význam Vážskej vodnej cesty, ktorý je daný skutočnosťou, že umožňuje priame dopravné napojenie SEVER-JUH a nachádza sa priamo v trasách pozemných dopravných koridorov č. V. a VI.
	V súčasnosti je rieka Váh takmer celá upravená a sú na nej vybudované vodohospodársko-energetické diela, z ktorých iba niektoré majú vybudované zariadenia umožňujúce plavbu lodí. Momentálne je za určitých obmedzujúcich podmienok splavný iba dolný úsek Váhu od Serede po Komárno.
	Za súčasného stavu Váh predstavuje vnútroštátnu vodnú cestu. Jej vnútroštátny význam sa zvýši predĺžením splavnosti po Žilinu. Potenciálny význam Váhu ako medzinárodnej vodnej cesty sa dosiahne iba prieplavným prepojením Váhu na významné vodné toky v Poľskej republike a Českej republike.
	Úvahy o vybudovaní vodnej cesty po Váhu a jej prieplavného napojenia na iné vodné cesty prebiehajú od začiatku 20. storočia, keď sa začalo s využívaním Váhu na energetické účely. Vybudovaním vážskych vodných stupňov sa položili základy realizácie Vážskej vodnej cesty. Slovenskí vodohospodárski a plavební odborníci navrhli a rozpracovali niekoľko variantov prieplavného prepojenia Váhu na rieky v ČR a PR. Na základe konzultácií, diskusií a rokovaní so zahraničnými odborníkmi sa ustálilo smerovanie prieplavného prepojenia Váhu s riekou Odra cez rieku Kysucu, Jablunkovský priesmyk a rieku Olšu.
	V rámci riešenia výskumných úloh spojených s realizáciou Vážskej vodnej cesty Výskumný ústav dopravný Žilina uskutočnil v roku 1994 a potom v rokoch 1996/97 informatívny doplnkový marketingový prieskum tovarových prúdov od slovenských hospodárskych subjektov majúcich záujem o prepravu tovarov po Vážskej vodnej ceste. V roku 2001 bol vykonaný aktualizovaný marketingový prieskum. Z prieskumov vyplynulo, že predpokladané prepravné nároky slovenských hospodárskych subjektov na Vážsku vodnú cestu na obdobie od roku 2000 do 2010 sa pohybujú  2,3-2,7 mil. ton ročne. V týchto nárokoch nie sú zahrnuté možnosti medzinárodných dopravných potrieb so susedných štátov a taktiež potreby tranzitu, respektíve presun časti medzinárodnej prepravy doteraz uskutočňovanej po železnici a cestách na vodnú dopravu v rámci možnosti kombinovanej prepravy. Prieskum taktiež preukázal, že uzlovým bodom pre realizáciu kombinovanej dopravy by sa v prípade realizácie Vážskej vodnej cesty stal prístav Žilina. Mesto Žilina sa nachádza v začiatočnom bode dopravného koridoru č. VI a zároveň sa tu križuje koridor č.V, ktorým doprava prichádzajúca zo severu pokračuje ďalej smerom na juh. To predurčuje Žilinu ako významný prístav na Vážskej vodnej ceste.
	Návrh zámeru projektu Vážskej vodnej cesty je koncipovaný tak, že využíva všetky doteraz vybudované vodohospodársko-energetické objekty na celom úseku rieky. Lokalizácia týchto objektov a ich technický stav umožňuje realizáciu Vážskej vodnej cesty rozdeliť do štyroch základných úsekov

1.	úsek  Komárno – Sereď -  89 km
2.	úsek  Sereď – Púchov     - 120 km
3.	úsek Púchov – Žilina      - 41 km
4.	úsek Žilina – Bohumín    - 98 km

1.	úsek Komárno – Sereď

Uvedením Vodného diela Selice v r.1998 do prevádzky je tento úsek Váhu splavný v celom úseku s určitými plavebnými obmedzeniami, spôsobenými neusporiadanými vzťahmi s Maďarskou republikou v otázke pokračovania dostavby dolného stupňa Sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros podľa rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v Haagu zo dňa 25. septembra 1997. Spätné vzdutie Váhu v dôsledku realizácie dolného stupňa Sústavy vodných diel na Dunaji zabezpečí stabilné plavebné podmienky až po Vodné dielo Selice. V prípade nerealizácie dolného stupňa sa bude musieť v rámci Vážskej vodnej cesty vybudovať Vodné dielo Kolárovo. Tento úsek bude dosahovať vodnú cestu parametrov VIa podľa klasifikácie európskych vodných ciest.
Na úseku Komárno-Sereď je na vytvorenie kvalitnej plavebnej dráhy potrebné  realizovať nasledovné stavby a vyvolané investície:

Stavby splavnenia						km plavebnej dráhy

- Úprava a prehĺbenie koryta Váhu v úseku			km	0,000 – 23,500
   Komárno – Kolárovo	
- Vodné dielo Kolárovo					km	23,500 – 27,800
- Úprava a prehĺbenie koryta Váhu v úseku			km	27,800 – 43,200
   Kolárovo – Selice						
- Úprava a prehĺbenie koryta Váhu v úseku			km	44,500  - 78,600
   Selice – Sereď
- Rekonštrukcia plavebnej komory Kráľová			km		    62,800

Vyvolané investície

- Rekonštrukcia kompy Vlčany				km		    40,805
- Prestavba železničného mosta Šaľa				km		    54,875

Súvisiace investície
- Prístav Šaľa							km	54,450 – 54,850
- Prístav Sereď						km	73,800 – 74,300

2.	Úsek Sereď – Púchov

Predpokladom na splavnenie tohto úseku je vybudovanie derivačného Vodného diela Sereď-Hlohovec, rekonštrukcia Biskupického a Nosického kanála a vybudovanie plavebných komôr rozmerov 12 x 110 m na jestvujúcich energetických stupňoch. V tomto úseku je potrebné realizovať nasledovné stavby a vyvolané investície zabezpečujúce triedu Va podľa klasifikácie európskych vodných ciest.

Stavby splavnenia

- Vodné dielo Sereď – Hlohovec				km	76,500 – 102,000
- Rekonštrukcia Drahovského kanála			km	102,00 – 113,290
- Plavebná komora Madunice				km	               106,590
- Plavebné pole Drahovce					km	113,290 – 119,300
- Rekonštrukcia Biskupického kanála			km	119,300 – 158,150
- Plavebná komora Horná Streda				km		     127,150
- Plavebná komora Nové Mesto nad Váhom			km		     139,920
- Plavebná komora Kostolná					km                        153,350
- Plavebné pole Trenč. Biskupice				km	158,150 – 160,200
- Rekonštrukcia Nosického kanála				km	160,200 – 193,250
- Plavebná komora Trenčín					km	                 161,850
- Plavebná komora Dubnica					km	                 172,820
- Plavebná komora Ilava					km	                 180,270
- Plavebná komora Ladce					km		     187,270

Vyvolané investície

- Cestný most v Hlohovci					km		      99,455
- Kolonádový most v Piešťanoch				km	                 118,690
- Železničný most v Trenčíne					km		     160,825
- Železničný most v Nemšovej				km	                 171,233
- Cestný most v Nemšovej					km		     171,712
- Cestný most v Ilave						km		     180,510

Súvisiace investície

- Prístav Hlohovec						km	102,500 – 103,000
- Prístav Nové Mesto nad Váhom				km	137,400 – 137,700
- Prístav Trenčín						km	158,500 – 159,000
- Prístav Dubnica						km	168,100 – 168,500
- Prístav Púchov						km	192,400 – 192,900

3.	Úsek Púchov – Žilina

Predpokladom splavnosti úseku je opäť rekonštrukcia energetických kanálov a doplnenie jestvujúcich energetických diel o plavebné komory rozmerov 12 x 110 m.
V tomto úseku je potrebné realizovať nasledovné stavby a investície, zabezpečujúce vodnú cestu triedy Va.

Stavby splavnenia
- Lodné zdvíhadlo Nosice				km	                 199,830
- Rekonštrukcia Hričovského kanála 			km	199,830 – 237,730
- Plavebná komora Považská Bystrica			km		     212,820
- Plavebná komora Mikšová				km		     221,330
- Plavebná komora Hričov				km		     237,730
- Plavebné pole v nádrži Hričov				km	237,730 – 250,000

Vyvolané investície

- Cestný most v Nosiciach				km	                 198,630
- Cestný most v Oblazove				km		     233,527

Súvisiace investície

- Prístav Považská Bystrica				km	210,800 – 211,200
- Prístav Žilina						km	242,200 – 24,3000

4.	Úsek Žilina -  Bohumín

Tento úsek predstavuje prieplavné prepojenie Vážskej vodnej cesty s vodnou cestou na rieke Odre, čo v konečnom dôsledku umožňuje spojenie Dunajskej vodnej cesty s cestou na Odre a ďalším pokračovaním na prístavy Baltského mora. Koncepčne to znamená vybudovať prieplav o parametroch triedy Va v podstate v koryte rieky Kysuca v úseku Žilina-Čadca. Za Čadcou prechádza trasa prieplavu do umelého kanála smerujúceho do Jablunkovského priesmyku a do údolia rieky Olše (územie ČR) a jeho zaústenie do rieky Odry pri Bohumíne. Myšlienku prepojenia Váhu s Odrou na poľskej strane podporuje i plánovaný poľský projekt program integrovaného vodného hospodárstva v povodí Odry známy pod názvom „Programu Odra 2006“. Súčasťou integrovaného vodného hospodárstva je riešenie dopravnej funkcie rieky Odra a uvažuje sa so splavnením Odry na celom jej toku.
Realizácia prieplavného prepojenia Váhu a Odry v úseku Žilina-Bohumín sa dosiahne vybudovaním následných stavieb na tokoch spájaných riek a ich prítokoch:

1. stavba Plavebná komora Budatín					územie SR
2. stavba Prieplav Budatín – Rudinka					územie SR
3. stavba Plavebná komora  Rudinka					územie SR
4. stavba Prieplav Rudinka – Kysucké Nové Mesto			územie SR
5. stavba Plavebná  komora Kysucké Nové Mesto			územie SR
6. stavba Prieplav Kysucké Nové Mesto - Kysucký Lieskovec	územie SR
7. stavba Plavebná komora  Kysucký Lieskovec			územie SR
8. stavba Prieplav Kysucký Lieskovec – Krásno			územie SR
9. stavba Plavebná komora Krásno					územie SR
10. stavba Prieplav Krásno – Čadca					územie SR
11. stavba Plavebná komora  Čadca					územie SR
12. stavba Prieplav Čadca – Raková					územie SR
13. stavba Lodné zdvíhadlo Raková					územie SR
 14. stavba Prieplav Raková – Dejúvky					územie SR
15. stavba Lodné zdvíhadlo  Dejúvky					územie SR
16. stavba Plavebný tunel Jablunkov					územie SR-ČR

Na tieto stavby nadväzuje celkom 16 stavieb (prieplavy, plavebné komory a lodné zdvíhadlo) na území ČR a 9 stavieb na území PR, ktorými sa dosiahne prepojenie Vážskej vodnej cesty na Oderskú vodnú cestu.
	Takto koncipovaná trasa prieplavného spojenia predstavuje technicky a dopravne najvýhodnejšie variantné riešenie. Parametre prieplavu sa navrhujú tak, aby zodpovedali európskej klasifikačnej triede vodných ciest Va. Minimálna podjazdná výška mostov bude 5,25 m. Rozmery plavebných komôr 12 x 110 m s hĺbkou nad záporníkom 4,0 m. To vytvorí také podmienky, že prieplavom budú môcť plávať lode o nosnosti 1600-1800 ton s ponorom 2,5 m o maximálnej šírke 11,4 m a dĺžke 107 m.
	Úsek č. 4 Vážskej vodnej cesty má charakter koncepčného riešenia, jeho účelom je ukončiť diskusiu o hľadaní a rozpracovaní ďalších variantných riešení vedenia trasy prieplavného prepojenia. Má byť základom pre trojstranné rokovanie zodpovedných a príslušných štátnych orgánov SR, ČR a PR o realizácii prieplavného prepojenia. Tým, že plánovaná trasa 4. úseku Vážskej vodnej cesty je vedená územím troch štátov, musí byť dosiahnutý súhlas všetkých strán s riešením a dohodnutá koordinácia postupu prác medzi nimi. Predkladanie nových variantov prieplavného prepojenia tomuto procesu nenapomôže. Podľa názoru slovenských, českých a poľských odborníkov takto vedená trasa prieplavného spojenia má aj najmenší dopad na územie z hľadiska ochrany prírody.
	Na úrovni vodohospodárskych a plavebných odborníkov troch štátov bola trasa 4. úseku Vážskej vodnej cesty prerokovaná a schválená. Ostatná medzinárodná koordinačná porada k projektu budúceho prepojenia Váhu a Odry sa uskutočnila v Žiline 13. septembra 2001. Na tejto porade sa konštatovalo, že je v spoločnom perspektívnom záujme SR, ČR a PR   vytvorenie plavebného prepojenia Vážskej vodnej cesty s riekou Odrou, ktoré prechádza územím SR v oblasti Kysúc, územím ČR Ostravskou aglomeráciou a územím PR oblasťou Horného Sliezska. Navrhnutá trasa plavebného prieplavu Žilina-Bohumín je východiskovým podkladom pre ďalšie a detailnejšie spracovanie projektového riešenia tranzitnej vodnej cesty. Detailnejšia projektová dokumentácia sa stane základom kvalifikovaných odhadov finančných nákladov  potrebných na realizáciu 4. úseku Vážskej vodnej cesty, určenia harmonogramov a postupov výstavby. Podkladom pre to je prijatie trojstranného memoranda o porozumení pri realizácii prieplavného prepojenia medzi zodpovednými ministerstvami. Memorandum o porozumení  bude aj podkladom na rozhodnutie o spôsobe finančného a investorského zabezpečenia výstavby. Celé toto úsilie by malo nakoniec vyústiť do uzavretia trojstrannej medzivládnej dohody o výstavbe prieplavného prepojenia Vážskej vodnej cesty na Oderskú vodnú cestu.
	MP SR eviduje záujem nadnárodnej investorskej spoločnosti prepojenej s Medzinárodnou energetickou bankou o financovanie výstavby prieplavného prepojenia Vážskej vodnej cesty (t. j. úsek č. 4) a jej následné prevádzkovanie. Na úsekoch 1 až 3 Vážskej vodnej cesty je s cieľom jej realizácie potrebné zladiť záujmy troch odvetví, t. j. dopravy, energetiky a vodného hospodárstva. Z toho dôvodu sa navrhuje vytvoriť medzirezortnú komisiu zloženú zo zástupcov zainteresovaných rezortov, úlohou ktorej bude zladiť záujmy týchto odvetví a navrhnúť riešenie legislatívnych a investorských podmienok zapojenia medzinárodných investorov do výstavby.