Title: Návrh
Author: Zindlerova
Last saved by: agenda0
Company: MS SR

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

	Návrh zákona bol zaslaný na medzirezortné pripomienkové konanie 48 pripomienkujúcim, k návrhu sa nevyjadrili Slovenská advokátska komora, Úrad jadrového dozoru SR, Právnická fakulta UK Bratislava, Právnická fakulta UMB Banská Bystrica a Právnická fakulta P.J.Šafárika Košice. Žiadne pripomienky k návrhu zákona neuplatnilo 14 pripomienkujúcich.
	Všetky zásadné rozpory ohľadom návrhu zákona boli odstránené s výnimkou rozporu so Slovenskou informačnou službou ohľadom právomoci vojenských súdov nad príslušníkmi Slovenskej informačnej služby. Predmetné ustanovenie (§ 14 ods. 1 písm. b)) sa preto predkladá v alternatívach.
	
Zoznam neakceptovaných pripomienok

Slovenská informačná služba
Zásadne odmieta podriadenie jej príslušníkov pod vojenské súdy, keďže ide o rozpor s Deklaráciou o polícii, ktorá je súčasťou rezolúcie Rady Európy č. 690/1979.

Navrhovaná úprava nie je v rozpore s touto rezolúciou. Rezolúcia Parlamentného zhromaždenia RE 690/(1979) z  r. 1979 o Deklará-cii o polícii v časti B.9.,10. deklarovala „postavenie“ príslušníka polície tak, že v prípade disciplinárneho alebo trestného konania proti nemu má právo byť vypočutý a byť obhajovaný právnikom a rozhodnutie má byť vynesené v primeranom čase. Príslušník má mať právo odvolať sa u nezávislého a nestranného orgánu alebo súdu. Toto všetko zabezpečuje slovenský Trestný poriadok pre každého obvineného aj v konaní pre vojenským súdom. 
V bode B.11. Deklarácia vyhlasuje, že príslušník polície má pred hociktorým súdom alebo tribunálom rovnaké práva ako každý iný občan. Deklarácia teda nevyhradzuje pre príslušníka polície civilný súd a nevylučuje žiaden súd, teda ani vojenský súd. Chce len, aby pred ním  mal rovnaké práva ako každý iný občan. Deklarácia teda žiada pre  príslušníka polície rovnaké práva, ako Európsky dohovor ľudských práv a základných slobôd v  čl. 6 o spravodlivom procese pred nezávislým a nestranným súdom. Od jeho platnosti pre Slovensko od 1.1.1993 nikto nespochybnil, že slovenské vojenské  súdy sú nestranné a nezávislé. Spĺňajú teda podmienky Deklarácie o polícii.

Ministerstvo zahraničných vecí SR
Nesúhlasí s podriadením Policajného zboru pod jurisdikciu vojenských súdov s odôvodnením, že ide o rozpor s Odporúčaním Rady Európy č.(2001) 10, a že by to malo kritický ohlas v hodnotiacej správe Európskej únie SR v kapitole 24.

Návrh nie je v rozpore s predmetným odporúčaním (bližšie v dôvodovej správe) a podľa zaslaného stanoviska z EÚ sa ani netýka acquis.

Ministerstvo hospodárstva SR
V § 309 (zmier) sa navrhuje zjednodušiť postup obdobne ako pri účinnej ľútosti v § 214 Trestného zákona.

Na túto procesnú úpravu nie je možné použiť úpravu podľa Trestného zákona. Úprava v procesnom predpise musí byť presná, aj v prípade, že sa zdá komplikovaná.

Ministerstvo obrany SR
1. V § 14 ods. 1 písm. a) žiada za slovo „vojaci“ doplniť odkaz na zákon č. .../2002 Z.z. o ozbrojených silách SR a v § 29a doplniť odkaz na zákon o vyšších súdnych úradníkoch.

Uvedené nie je potrebné pričom  zákony ešte nie sú platné..

2. Navrhuje sa zmena § 14 ods. 1 písm. c).

Znenie tohto ustanovenia je upravené podľa zmluvy NATO SOFA.

3. V § 88 ods. 4 slovo „účastníka odpočúvanej stanice“ nahradiť slovami „osoby, ktorej činnosti sa majú odpočúvať“.

Návrh vychádza z platného znenia, len sa dopĺňa o skutočnosť, že o tom musí rozhodnúť sudca.

4. V § 88d ods. 4 sa nerieši situácia po vstupe do obydlia a v § 88d sa odporúča doplniť maximálnu dĺžku sledovania (rovnako aj pri vyhotovovaní záznamov - § 88e).

Uvedené je riešené tým, že je možné vykonať len tie úkony, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie sledovania. V prípade určenia maximálnej dĺžky sledovania, toto nie je možné obmedziť a opodstatnenosť jeho ďalšieho predĺženia vždy posudzuje sudca.

5. V § 309 nie je dostatočne upresnená výška peňažnej sumy. 

Uvedené nie je možné presne určiť vzhľadom na rozmanitosť prípadov, pri ktorých môže byť tento inštitút použitý.

Ministerstvo financií SR
Navrhuje dať znenie čl. II do čl. I ako ďalší bod.

Ani pri doterajšej novelizácii sa prechodné ustanovenia nedopĺňali do pôvodného zákona, keďže by sa zbytočne pôvodný predpis dopĺňal pri každej novele o ďalšie ustanovenia, ktoré majú súvis len s príslušnou novelou. 

Úrad vlády SR -  kancelária podpredsedu vlády pre legislatívu. 
1. Ustanovenie § 309 ods. 1 písm. c) je nejasne formulované ohľadom zrejme neprimeranej peňažnej sumy.

Kedy pôjde o túto situáciu, bude musieť posúdiť súd v danom konkrétnom prípade.

2. V § 311 vypustiť slová „vrátane sumy odovzdanej štátu na peňažnú pomoc obetiam trestnej činnosti“, keďže nejde o samostatnú položku.

Uvedené je vyjadrené slovom „vrátane“.

3. Zmeniť § 314 tak, aby bolo možné prihliadnuť na priznanie ako na dôkaz.

Nie je možné akceptovať, keďže priznanie obvineného sa vykonáva s cieľom uzavrieť zmier.

Úrad vlády SR – sekcia ľudských práv a menšín
1. Považuje navrhovanú úpravu odpočúvania a záznamu telekomunikačných činností, agenta, zaistenia peňazí na účte a zaistenia zaknihovaných cenných papierov nad rámec súčasnej právnej úpravy, ako aj novú úpravu predstieraného prevodu, sledovania osôb a vecí a vyhotovovanie obrazových, zvukových a iných záznamov za nenáležité zasahovanie do základných ľudských práv upravených v Ústave SR, najmä ak by pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní mohol vydať príkaz aj prokurátor iba s dodatočným potvrdením sudcu.

V prípadoch upravených Trestným poriadkom v súvislosti s trestným stíhaním nemôže ísť o nenáležité zasahovanie do základných ľudských práv a slobôd. Keby navrhované inštitúty neboli upravené a umožnené, činnosť orgánov činných v trestnom konaní by bola značne obmedzujúca. Ide pritom o štandardnú úpravu zaisťovacích inštitútov známu z úpravy v iných krajinách. Možnosť vydania príkazu v určitých prípadoch prokurátorom, je odôvodnená nutnosťou vykonať určitý úkon bezodkladne. Zákonnosť postupu je viazaná na dodatočný súhlas sudcu s takýmto postupom a ak tento súhlas nebude sudcom daný, získané informácie sa musia zničiť a nie je možné ich v konaní použiť.

2. Nesúhlasí so zavedením tzv. skráteného vyšetrovania.

Zavedenie skráteného vyšetrovania je jedným z nosných pilierov predloženej novely. Skrátené vyšetrovanie sa bude uskutočňovať len v prípadoch kriminality menšej závažnosti – trestné činy s hornou hranicou trestnej sadzby odňatia slobody do troch rokov. V zmysle pripomienky bola obmedzená lehota, v ktorej je potrebné skrátené vyšetrovanie ukončiť.

3. Nový inštitút zmieru sa považuje za nenáležitý.

Inštitút zmieru v trestnom konaní je v mnohých krajinách široko používaný odklon od rigorózneho trestného konania v prípadoch trestných činov menšej závažnosti, keď záujem na uspokojení nárokov poškodeného prevyšuje verejný záujem na potrestaní páchateľa. Na uzavretie zmieru je teda nevyhnutný súhlas poškodeného a aj v prípade, ak uzavrie poškodený s páchateľom zmier, tento podlieha schváleniu súdu, resp. v prípravnom konaní prokurátora. V návrhu zákona je zabezpečená aj evidencia schválených zmierov (novela zákona o registri trestov – čl. VIII).

Najvyšší súd SR
V § 88 ods. 2 – je potrebné aj vo veciach, ktoré neznesú odklad, aby príkaz vydával sudca. 

V niektorých prípadoch, keď je potrebné odpočúvanie nasadiť doslovne behom niekoľkých minút, nie je možné stihnúť vyžiadanie príkazu od sudcu. Zákonnosť tohto odpočúvania musí sudca následne potvrdiť, v opačnom prípade nie je možné takto získané informácie použiť.

Generálna prokuratúra SR
1. V § 79c ods. 1 sa navrhuje doplniť veta „Prokurátor tak môže urobiť i na žiadosť orgánu cudzieho štátu na základe medzinárodnej zmluvy.“.

Táto problematika je riešená v časti „právny styk s cudzinou“.

2. V § 88e je duplicita odseku 1 a 4.

Odsek 4 rieši situáciu v obydlí alebo na pozemkoch, ktoré nie sú verejne prístupné, pričom podmienky sú tu upravené prísnejšie.

3. V § 160 ods. 5 sa navrhuje inak  definícia neodkladného úkonu.

Definícia je prevzatá z platného znenia.

4. § 161 ods. 3 upraviť takto: Vyšetrovanie sa vykonáva o trestných činoch, o ktorých sa inak vykonáva skrátené vyšetrovanie, ak to nariadi prokurátor.

Skrátené vyšetrovanie sa zavádza ako nový inštitút a preto v prípadoch uvedených v § 161 ods. 3 písm. a) a b) je potrebné, aby sa vykonávalo vyšetrovanie uskutočnené vyšetrovateľom a nie policajným orgánom.

5. V § 168 „3 roky“ nahradiť „5 rokov“.

Rozsah trestných činov, na ktoré sa má vzťahovať skrátené vyšetrovanie v navrhovanom znení požadovalo Ministerstvo vnútra.

6. § 309 ods. 2 za slovo „smrť“ vložiť slová „alebo poškodeným je štát, obec alebo vyšší územný celok alebo ide o domáce násilie“.

V týchto prípadoch je vždy možnosť neschváliť zmier súdom alebo prokurátorom.

7. V § 266 ods. 1 Tr. por. vypustiť slová „alebo minister spravodlivosti“.

Pokiaľ nebude upravený mimoriadny opravný prostriedok dovolanie, ktorý bude môcť podať aj odsúdený, je potrebné pri súčasnej konštrukcii Trestného poriadku ponechať oprávnenie pre možnosť podať sťažnosť pre porušenie zákona pre ministra spravodlivosti.
8. V § 311 upraviť, aby súd resp. prokurátor nebol viazaný dohodou medzi obvineným a poškodeným, ak pracujú v inštitúcii zameranej na všeobecne prospešné účely. Taktiež sa namieta, že široký okruh subjektov uvedených v § 312 umožní poukázať sumu na všeobecne prospešné účely cez „sprostredkovateľa“ sám sebe. 

Nie je účelné zavádzať výnimky z predmetnej úpravy, ktoré aj ak nemôžu pokryť všetky situácie, ktoré môžu vzniknúť. Uvedené musí posúdiť súd a v prípravnom konaní prokurátor a rozhodnúť, či zmier schváli.

9. V § 174 ods. 2 písm. g) vypustiť slová „ak to okolnosti odôvodňujú“. 

Ide o výnimku zo zákona, preto by sa toto oprávnenie malo opierať o určité okolnosti.

10. Navrhuje sa v § 12 ods. 12 rozšíriť okruh osôb, ktoré môžu pôsobiť ako agenti.

Vzhľadom na citlivosť problematiky a charakter oprávnení, ktorými disponuje agent v zmysle Trestného zákona a Trestného poriadku, nie je účelné rozširovať tento inštitút. Navyše na odhaľovanie korupcie je ustanovené, že agentom  nemusí byť príslušník Policajného zboru.

K bodu 100 – Právny styk s cudzinou

Ministerstvo obrany SR
1. V  § 382 upraviť, ktorý štát znáša náklady.

Štátom sa tu myslí Slovenská republika a text odráža spôsob formulovania v iných procesných normách, kde sa hovorí o nákladoch.

2. V § 398 ods. 2 (a v ďalších ustanoveniach) nahradiť pojem „býva“ slovami „má trvalé bydlisko alebo sa tam zdržiava“.

Pojem „býva“ je použitý pri miestnej príslušnosti v  § 18 ods. 2, preto nie je účelné ho nahrádzať iným pojmom. Navyše pojem trvalé bydlisko nemá slovenskej právnej terminológii presný obsah.

3. V § 399 ods. 3 písm. c) sa odporúča vypustiť slová „alebo jeho realizácie“.

Zánik dôvodu vydania nie je totožný so zánikom dôvodu realizácie vydania. Zánik dôvodu vydania je vždy na strane dožadujúceho štátu, zatiaľ čo zánik dôvodu realizácie vydania môže byť aj na strane dožiadaného štátu. Upravujú sa tým situácie, ktoré boli v minulosti pokryté právomocou ministra „nariadiť“ prepustenie z vydávacej väzby. Teraz už s takýmto oprávnením nedisponuje.

4. V § 404 ods. 2 sa odporúča doplniť údaj o maximálnej dobe možného povolenie dočasného odovzdania vyžiadanej osoby do dožadujúceho štátu.

Takéto určene maximálnej doby nepovažujeme za potrebné. Zbytočne by to zväzovalo ruky a neumožnilo reagovať na požiadavky konkrétneho prípadu. V praxi neboli s týmto ustanovením žiadne problémy. Ide o povolenie na nevyhnutné procesné úkony, čo samo o sebe už určuje, že ide o krátkodobé pobyty.

5. V § 410 ods. 2 za slovo „druh“ vložiť slovo „trestu“.

Ide o „druh trestu odňatia slobody“ a „dĺžku trestu odňatia slobody“, a nie o druh trestu (vždy musí ísť o trest odňatia slobody). Preto je správny súčasný text (vychádza z používanej terminológie medzinárodných zmlúv),  pričom bol kvôli lepšej zrozumiteľnosti upravený. Ide tu o situácie, keď napríklad cudzí súd uloží trest odňatia slobody s nejakým „sprísneným režimom“.

6. V § 415 ods. 3 sa odporúča slovo „výkon“ nahradiť slovom „osoby na výkon“ (aj v § 416 ods. 4).

V tomto prípade nie je možné hovoriť o odovzdaní „osoby na výkon trestu“, pretože osoba je už fyzicky na území štátu, kde sa má vykonávať. Preto tu dochádza len k „odovzdaniu výkonu“ ako je uvedené v texte ustanovenia.

Národný bezpečnostný úrad
Nadpis v § 378 „Interpol“ zmeniť na „Medzinárodná organizácia kriminálnej polície“, keďže legislatívnu skratku nie je možné použiť v nadpise.

Predkladateľ sa stotožňuje so stanoviskom pripomienkujúceho, ale v tomto prípade je pojem „Interpol“ všeobecne známy a používaný a takýto nadpis je výstižnejší ako návrh pripomienkujúceho.