Title: Príloha č
Author: csobokova
Company: MDPT

Príloha č. 6

Posúdenie zmien územného plánu

Na základe zákona č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov je územie verejných prístavov vymedzené na toku rieky Dunaj v prístavoch v Bratislave, Komárne a Štúrove.
Čo sa týka polohy týchto prístavov, sú umiestnené v širších centrách miest, čo je žiaduce pre osobnú lodnú dopravu, pretože blízkosť historického centra potenciuje turistický ruch, ktorý je pre osobnú lodnú dopravu esenciálny. V prípade nákladnej dopravy však takéto umiestnenie nie je vhodné, vzhľadom na skutočnosť, že blízkosť centra mesta znemožňuje rozvoj prístavných aktivít. Nákladný prístav je tiež obmedzujúci pre rozvoj mesta, predovšetkým z dôvodu svojho rušivého vzhľadu. Spoločnosť VP, a.s. by preto mala rozvoj prístavov zvažovať v kontexte územných plánov miest a aktívne participovať na činnostiach územného plánovania.
Bratislavský prístav je primárne zložený z častí Pálenisko a Zimný prístav. Časť Pálenisko je časťou najvhodnejšou na rozvoj prístavných aktivít, aj vďaka svojmu umiestneniu v industriálnej časti mesta, čo umožňuje dobré napojenie na dopravnú sieť. Táto časť je v navrhnutá na rozvoj prístavných a logistických služieb. Časť Zimný prístav má predpoklady pre rozvoj mestského prostredia, koncepčne a kompozične prepojeného so zónou Pribinova. Lokalita Zimného prístavu je však v Územnom pláne mesta Bratislavy evidovaná ako plocha zariadení vodnej a leteckej dopravy, kde nie sú umožnené revitalizačné aktivity. Už v roku 2004 bolo zo strany mesta navrhnuté transformovať túto lokalitu spôsobom, aby sa zameriavala na občiansku vybavenosť, šport, a voľný čas. Pred realizáciou zmeny tohto typu v danej časti prístavu je však potrebné určiť zodpovedajúcu náhradu, aby výkon prístavných funkcií nebol ohrozený. Úsek medzi Starým mostom a mostom Lafranconi je využívaný pre osobnú lodnú dopravu. Je zmysluplné zvážiť rozšírenie tohto územia až po most Apollo a zaoberať sa optimalizáciou umiestnenia plávajúcich zariadení.
Komárňanský prístav je primárne tvorený Západným a Východným bazénom.  Západný bazén je umiestnený v centre mesta, čo je obmedzujúce pre rozvoj mesta aj prístavu. Územný plán mesta predpokladá transformáciu územia spojenú s novým funkčným využitím pre osobnú vodnú dopravu, doplnenú občianskou vybavenosťou. Takáto úprava územného plánu je tiež v súlade so záujmami spoločnosti VP, a.s. Východný bazén je vhodnejší pre rozvoj prístavu a s ním súvisiacich prístavných činností ako Západný bazén, avšak je umiestnený v záplavovej zóne, čo si vyžiada dodatočné investície. Územný plán mesta počíta s urbanistickým rozvojom tejto časti, čo by však ohrozilo výkon prístavných činností. Z tohto dôvodu by malo byť v záujme spoločnosti VP, a.s. aby bola Východnému bazénu ponechaná jeho súčasnú funkcia súvisiaca s výkonom činností nákladnej vodnej dopravy. 
V Štúrove je výkon prístavných činností minimálny. Výrazné zmeny oproti súčasnému stavu nie sú predpokladané. Územný plán mesta ráta s rozvojom prístavného územia, čo je vzhľadom na orientáciu prístavu na osobnú dopravu žiaduce.
Pri tvorbe koncepcie rozvoja prístavov v kontexte územných plánov miest je potrebné mať na zreteli okrem samotných záujmov miest transformovaných v súčasných územných plánoch a záujmov spoločnosti VP, a.s. aj iné skutočnosti. Jednou z nich je napríklad obmedzujúca skutočnosť, že väčšina pozemkov vo vlastníctve VP, a.s., ktoré sú súčasťou dotknutého územia vhodného pre rozvoj, je prenajatá súkromným spoločnostiam. Pri pozemkoch, ktoré zaberajú väčšinu z tejto prenajatej plochy ide o dlhodobé nájomné zmluvy na obdobie 25 až 50 rokov. Z tohto dôvodu môžu byť rozvojové aktivity do značnej miery limitované možnosťou vyrovnania sa so súčasnými nájomcami.
V prípade zohľadnenia rozvojových záujmov spoločnosti  VP, a.s., ktoré nie sú v súlade so súčasnými územnými plánmi miest, je potrebné zo strany VP, a.s. zaoberať sa spracovaním územnoplánovacích podkladov, v ktorých by boli načrtnuté potrebné zmeny a doplnenia súčasne platných územných plánov miest. Územnoplánovacím podkladom, ktorý je najvyužívanejší v prípade podnetov od právnických osôb, je urbanistická štúdia, ktorá slúži na preukázanie vhodnosti zamýšľaného zámeru.  Proces zmien v územnom pláne je relatívne náročný a zdĺhavý. Spracovanie zadania urbanistickej štúdie a štúdie samotnej, ďalej jej prerokovanie a schválenie je odhadované na 2 roky. Časová náročnosť zmien a doplnkov územného plánu je odhadovaná na 1 rok.