Dôvodová  správa

Všeobecná časť

V rámci organizácie súdnictva neexistoval nezávislý orgán, ktorý by riešil všetky dôležité otázky súdnictva. Tento problém  odstraňuje novela ústavy č. 90/2001 Z. z., ktorá upravuje Súdnu radu Slovenskej republiky. Podrobnejšiu úpravu tohto orgánu (pôsobnosť, organizáciu, spôsob kreácie, organizáciu a pod.) rieši tento návrh zákona.

Vznikom Súdnej rady Slovenskej republiky zaniká Rada sudcov Slovenskej republiky, upravená v zákone č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov. Súdna rada Slovenskej republiky, ktorá preberá niektoré doterajšie právomoci Rady sudcov Slovenskej republiky, spolu s novovytvorenou pôsobnosťou sa stáva nezávislým reprezentantom súdnej moci.

Prijatá novela Ústavy Slovenskej republiky rieši odlišne od pôvodnej úpravy napr. ustanovenie do funkcie sudcu, niektoré statusové veci sudcov, ale aj odstraňuje nesystémové štvorročné funkčné obdobie sudcov. 

Vzhľadom na uvedené je potrebné novelizovať zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení  niektorých zákonov a zákon č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov v príslušných dotknutých ustanoveniach. 

Ďalšie zmeny sa dotkli tých ustanovení, ktorých aplikácia v praxi sa ukázala ako problémová a je potrebné ich upresnenie. 

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Návrh zákona nebude mať priamy dopad na štátny rozpočet ani na zamestnanosť. 

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: vláda Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu zákona: návrh zákona o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov

3.	Návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe. Na druhej strane predložený návrh patrí medzi krátkodobé priority podľa Partnerstva pre vstup a Národného programu pre prijatie acquis communautaire.

4.	Problematika časti návrhu zákona (novelizácia zákona č. 385/2000 Z. z.) je upravená v primárnom práve Európskej únie. Ide o ustanovenia článku 6 ods. 1 a 2 Zmluvy o Európskej únii. Ustanovenie článku 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii zakotvuje do komunitárneho práva zásady slobody, demokracie, rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd, zásadu právneho štátu, ktoré sú spoločné členským štátom. Nasledovný odsek 2 upravuje vzťah Spoločenstiev k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd z novembra 1950. Citované ustanovenia komunitárneho práva sa dotýkajú aj princípov nezávislosti súdnictva a disciplinárnej zodpovednosti.

5.	Návrh zákona plne akceptuje zásady komunitárneho práva uvedené v  bode 5, a preto návrh v tomto smere predstavuje úplný stupeň kompatibility s ustanoveniami článku 6 ods. 1 a 2 Zmluvy o Európskej únii.

6.	Gestor: minister spravodlivosti Slovenskej republiky

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: bezpredmetná

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť

1.	Návrh zákona nezakladá nároky na verejné financie.

2.	Návrh zákona je v súlade s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky.

3.	Návrh zákona nemá vplyv na životné prostredie.

4.	Návrh zákona neovplyvní zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu pracovníkov.

Osobitná časť

K článku I:

K § 1:
Základné ustanovenia o Súdnej rade Slovenskej republiky upravuje Ústava Slovenskej republiky v článku 141a. Ďalšie podrobnosti o pôsobnosti, organizácii, o spôsobe ustanovenia členov upravuje tento zákon.

K § 2:
	Súdna rada ako najvyšší orgán súdnej moci a reprezentant súdnej moci v rámci trojdelenia moci bude mať svoje sídlo v Bratislave.

K § 3:
	Zloženie súdnej rady stanovila novela Ústavy Slovenskej republiky v článku 141a tak, že polovicu členov tvoria zástupcovia sudcov a druhú polovicu tvoria zástupcovia nominovaní vládou, prezidentom a parlamentom. Ustanovenie § 3 upravuje podrobnosti o spôsobe upresňuje spôsob preukazovania vysokoškolského právnického vzdelania a bezúhonnosti. 

K § 4:
Pôsobnosť Súdnej rady stanovuje článok 141a odsek 4 Ústavy Slovenskej republiky. Návrh zákona v  súlade s čl. 141a odseku 6 ústavy sa zákonom stanovuje ďalšiu pôsobnosť Súdnej rady. Okrem takto stanovenej pôsobnosti, ďalšiu pôsobnosť ustanovuje osobitný predpis, napr. zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

K § 5:
Funkcia predsedu Súdnej rady prináleží predsedovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z titulu jeho funkcie. Aby bol zabezpečený chod Súdnej rady v mimoriadnych prípadoch, resp. v prípade zaneprázdnenosti predsedu je potrebné, aby existovala možnosť zastúpenia predsedu Súdnej rady počas jeho neprítomnosti, resp. prevzatia právomoci predsedu v stanovenom rozsahu. Vzhľadom na uvedené si členovia Súdnej rady budú spomedzi seba voliť podpredsedu. Podpredseda Súdnej rady bude viesť rokovania napr. v tých prípadoch, kedy sa budú prejednávať záležitosti dotýkajúce sa priamo predsedu Súdnej rady, zvolá zasadnutie v prípade, ak tak neurobí resp. nebude môcť urobiť predseda. 

K § 6 a 7:
	Medzi právomoci predsedu resp. povereného podpredsedu patrí zvolávať, určovať program a viesť rokovanie Súdnej rady. Zasadnutie Súdnej rady sa bude zvolávať podľa potreby, najmenej však v trojmesačných intervaloch. V prípade, že sa za zvolanie Súdnej rady vysloví aspoň tretina členov je predseda povinný zvolať zasadnutie. Ustanovenie § 6 určuje podmienky platnosti uznesenia prijatého na rokovaní. V  § 7 je upravená  možnosť, na základe rozhodnutia Súdnej rady, zúčastniť sa rokovania Súdnej rady aj pre iné osoby. Ministrovi spravodlivosti, ako reprezentantom rezortu, ktorý je zodpovedný za chod súdnictva, sa priznáva právo zúčastniť sa rokovania Súdnej rady v zákone vymedzenom rozsahu bez toho, aby o možnosti ich účasti rozhodovala Súdna rada. 

K § 8:
Ustanovenia § 8 určujú, že funkcia člena v Súdnej rade nie je honorovaná. Člen Súdnej rady má však právo na náhradu výdavkov spojených s činnosťou Súdnej rady podľa osobitného zákona.

K § 9: 
Ustanovenia prvej hlavy tretej časti zákona ustanovujú spôsob voľby ôsmich sudcov za členov Súdnej rady, ktorých volia a odvolávajú sudcovia Slovenskej republiky. Právo voliť má každý sudca, ktorý v deň voľby vykonáva funkciu sudcu v prípade, že u neho  neexistuje prekážka výkonu volebného práva. Na technické zabezpečenie volieb sa zostavuje zoznam sudcov. 

K § 10: 
Každý sudca môže byť zvolený za člena súdnej rady. Za členov súdnej rady budú zvolení tí sudcovia, ktorí získali najväčšiu podporu v rámci celého sudcovského stavu bez ohľadu na to, na ktorom stupni súdnictva vykonávajú svoju funkciu.

K § 11:
Na zabezpečenie priebehu volieb sa zriaďujú jednotlivé volebné komisie v obvodoch sudcovských rád a hlavná volebná komisia. Volebná komisia sa zvolí bezprostredne pred začatím volieb, a je  päťčlenná. Hlavná volebná komisia je tvorená zo zástupcov sudcovských rád a jej prvé zasadnutie zvolá predseda súdnej rady, t.j. predseda Najvyššieho súdu tak, aby sa uskutočnilo najneskôr 30 dní pred samotnými voľbami.
Volebné orgány sú schopné uznášať sa ak je prítomná nadpolovičná väčšina členov a rovnaký počet je potrebný aj na platnosť rozhodnutia.

K § 12:
Návrhy kandidátov doručí navrhovateľ hlavnej volebnej komisii najneskôr 30 dní vopred. Aby nevznikla pochybnosť kedy, kde a kam sa majú zasielať jednotlivé návrhy kandidátov, tak je ustanovené, že sa doručujú predsedovi súdnej rady a ten ich odovzdá predsedovi hlavnej volebnej komisie. Súčasne sa upravujú jednotlivé náležitosti, ktoré musí návrh obsahovať. Prílohou návrhu kandidáta je aj určenie splnomocnenca, resp. jeho náhradníka, ktorý nastupuje na miesto splnomocnenca v prípade, že splnomocnencovi vo vykonávaní tejto funkcie bráni nejaká prekážka. Túto skutočnosť musí navrhovateľ oznámiť hlavnej volebnej komisii. Splnomocnenec vystupuje v mene navrhovateľa, čo je odôvodnené najmä v prípade, keď návrh podáva viac osôb.

K § 13:
Najneskôr do 15 dní pred voľbami hlavná volebná komisia preskúma doručené návrhy kandidátov. V prípade, že návrh nespĺňa zákonom stanovené náležitosti, bezodkladne sa na to upozorní splnomocnenec navrhovateľa s určením lehoty v ktorej má opravu uskutočniť. Po preskúmaní (a prípadnej oprave) zostaví listinu abecedne zoradených kandidátov. Predseda zabezpečí zverejnenie listiny kandidátov na všetkých súdoch najneskôr 10 dní pred voľbami. 

K § 14: 
Navrhovateľ môže svojho kandidáta vziať späť do piatich dní pred začatím volieb, kandidát sa môže vzdať kandidatúry až do začatia volieb. Takýto úkon už následne nemožno vziať späť, pričom sa musí doručiť predsedovi hlavnej volebnej komisie, ktorý ho zverejní.

K § 15:
Hlavná volebná komisia zodpovedá za vyhotovenie a distribúciu hlasovacích lístkov. Na hlasovacom lístku sa uvedú navrhnutí kandidáti s priradeným poradovým číslom. Samotný hlasovací lístok dostáva sudca-volič až priamo vo volebnej miestnosti v deň volieb.

K § 16:
Čas konania volieb vyhlasuje predseda súdnej rady. Termín zverejní najneskôr 60 dní pred samotnou voľbou, a to tak, aby sa voľba uskutočnila v období najneskôr 30 pred uplynutím funkčného obdobia člena. V prípade, že dôjde k predčasnému zániku funkcie, predseda vyhlási voľbu nového člena do 75 dní. Predseda súčasne s určením termínu volieb, vyhlási aj počet členov, ktorí sa budú voliť. Keďže je funkčné obdobie viazané na člena súdnej rady, rada sa bude dopĺňať priebežne. 
Samotné voľby členov Súdnej rady sa uskutočňujú na zhromaždení sudcov z obvodu príslušnej sudcovskej rady. Predseda sudcovskej rady už len upresní konkrétne miesto konania volieb v jeho obvode v termíne stanovenom predsedom súdnej rady. 

K § 17: 
Volebná komisia dohliada na realizáciu volieb. Sudca potvrdí prevzatie hlasovacieho lístka svojím podpisom. Sudca v osobitne vyhradenom priestore upraví hlasovací lístok, ktorý následne vhodí do volebnej schránky. 

K § 18: 
Volebná komisia po skončení hlasovania spočíta hlasy, ktoré boli odovzdané jednotlivým kandidátom na platných hlasovacích lístkoch. 

K § 19:
Volebná komisia vyhotoví zápisnicu o priebehu a výsledkoch hlasovania, ktorá obsahuje náležitosti, ktoré sú uvedené v zákone.  Jedno vyhotovenie zápisnice odovzdá zástupcovi hlavnej volebnej komisie a druhé predsedovi príslušnej sudcovskej rady. 

K § 20:
Celkový výsledok vyhlási hlavná volebná komisia po prebratí zápisníc od všetkých volebných komisií. Volebná komisia zráta počet platných hlasov odovzdaných jednotlivým kandidátom a určí poradie. 

K § 21: 
Hlavná volebná komisia vyhotoví zápisnicu o výsledku volieb, v ktorej uvedie náležitosti uvedené  v zákone. Zápisnicu podpíšu všetci členovia komisie, v prípade, že niektorý tak neurobí, uvedú sa v zápisnici jeho dôvody. Potom predseda hlavnej volebnej komisie zverejní výsledky volieb. 

K § 22: 
Za člena súdnej rady je zvolený kandidát, ktorý získal najviac hlasov. V prípade, že sa volilo viac kandidátov aj kandidát nasledujúci v poradí kandidátov. Hlavná volebná komisia vydá zvolenému kandidátovi osvedčenie, ktoré obsahuje náležitosti uvedené v zákone. Následne tieto údaje oznámi predseda hlavnej volebnej komisie aj predsedovi súdnej rady. 

K § 23 a 24:
Voľbu členov nominovaných Národnou radou Slovenskej republiky upraví rokovací poriadok NR SR. Predseda Národnej rady následne po voľbe oznámi zvoleného člena resp. členov predsedovi Súdnej rady. 
Prezident a vláda Slovenskej republiky vymenujú svojho člena Súdnej rady a následne tiež oznámia tohto člena resp. členov predsedovi Súdnej rady. 

K § 25 a 26:
	Ustanovenia vymedzujú podmienky zániku funkcie člena v Súdnej rade a to jednak na základe rozhodnutia samotného člena, že túto funkciu z rôznych dôvodov nebude zastávať ako aj z dôvodu odvolania člena z funkcie. Túto právomoc má na základe čl. 86 písm. i), čl. 102 písm. t) a čl. 119 písm. m) Ústavy SR orgán, ktorý nominoval člena do funkcie. Funkcia predsedu súdnej rady je viazaná na funkciu predsedu najvyššieho súdu a preto spolu s touto funkciou aj zaniká. 

K § 27: 
Prechodné ustanovenia upravujú spôsob prvotného kreovania súdnej rady a jeho prvého zasadnutia. 

K čl. II:

K bodu 1:
	Ide o zosúladenie textu § 1 s ústavným textom.

K bodu 2:
	Ide o zosúladenie textu § 2 ods. 3 zákona s čl. 144 Ústavy Slovenskej republiky.

K bodom 3 až 6:
	Vzhľadom na zmenu spôsobu ustanovenia do funkcie sudcu z voľby na vymenovanie sa upravujú príslušné ustanovenia textu zákona.

K bodu 7:
§ 5 odsek 1 písmeno g) upravuje ako predpoklad vymenovania sudcu úspešné absolvovanie výberového konania.  Vzhľadom na text § 28 ods. 1 je potrebné spresniť text s ohľadom na obsadenie miesta sudcu justičným čakateľom, kde sa uplatní osobitná úprava zákona.

K bodu 8: 
V zmysle navrhnutého ustanovenia nebude možné vymenovať za sudcu občana, ktorý už vykonával funkciu sudcu a bol z nej v zmysle príslušného ustanovenia zákona odvolaný (t.j. na základe rozhodnutia disciplinárneho senátu pre čin nezlučiteľný z výkonom funkcie sudcu).  

K bodom  9, 25, 40, 42, 43, 50, 57 až 59, 61 a 64:
Vzhľadom na ústavnú zmenu a novovytvorenú Súdnu radu sa menia príslušné ustanovenia, kde pôsobnosť Rady sudcov Slovenskej republiky preberá Súdna rada Slovenskej republiky.

K bodom 10, 17, 29: 
Novela ústavy Slovenskej republiky č. 90/2001 zmenila spôsob ustanovenia do funkcie sudcu z voľby Národnou radou SR na návrh ministra spravodlivosti na vymenovanie prezidentom na návrh Súdnej rady Slovenskej republiky. Vzhľadom na túto zmenu sa upravujú príslušné dotknuté ustanovenia zákona.

K bodu 11: 
Sprísňujú sa podmienky, na základe ktorých sa bude stanovovať bezúhonnosť sudcu. Sudca, ktorý spáchal trestný čin týkajúci sa korupcie sa už nebude môcť považovať za bezúhonného. 

K bodu 12: 
V súlade s ústavnými zmenami sa  vypúšťajú ustanovenia § 6 a 7 o voľbe sudcov volených na štyri roky a mení sa voľba na vymenovanie. Mení sa aj subjekt, ktorý navrhuje vymenovanie do funkcie sudcu, ktorým sa stáva Súdna rada Slovenskej republiky.

K bodu 13: 
V súlade s novelou Ústavy SR sa vypúšťajú ustanovenia § 8 a 9 o sudcoch volených na štyri roky.

K bodom 14 a 15: 
	Článok 145 ústavy stanovuje sľub, ktorý skladá sudca do rúk prezidenta Slovenskej republiky a v súlade s touto ústavnou zmenou sa upravuje aj  text § 10.

K bodu 16:
Vzhľadom na čl. 141a Ústavy SR, ktorý stanovuje, že do pôsobnosti Súdnej rady patrí  aj rozhodovať o pridelení a preložení sudcov sa menia aj príslušné ustanovenia zákona. 

K bodu 18: 
Osobitne sa upravuje dočasné pridelenie sudcu na iný súd. O takomto dočasnom pridelení rozhoduje Súdna rada Slovenskej republiky. Dočasné pridelenie nesmie presiahnuť dĺžku jedného roka.
Sudca môže byť s jeho súhlasom pridelený v záujme využitia jeho skúsenosti na vymenovaný okruh inštitúcii na stáž. Zároveň sa ustanovujú podmienky takejto stáže. O stáži rozhoduje minister spravodlivosti. 
	Zmeny  v § 14 vyplývajú z článku 141a Ústavy SR, vzhľadom na pôsobnosť Súdnej rady.

K bodu 19:
V súvislosti so zmenou ústavy, ktorá vypustila voľbu sudcu na štvorročné obdobie vypúšťa sa dôvod zániku funkcie sudcu, uvedený v § 17 písmeno j), t.j. jeho nezvolenie za sudcu bez časového obmedzenia. V súvislosti s úpravou v bode 13 sa vypúšťa aj písmeno k).
K bodom 20 a 21:
Ide o zosúladenie textu § 18 zákona so znením článku 147 Ústavy SR.

K bodu 22:
Ide o zosúladenie textu § 19 zákona so znením článku 146 Ústavy SR.

K bodu 23 a 24 : 
	Právomoc rozhodovať o dočasnom pozastavení výkonu funkcie sudcu ak ide o podpredsedu a predsedu najvyššieho súdu sa zveruje prezidentovi. V prípade, že ide o rozhodnutie predsedu Najvyššieho súdu SR alebo ministra spravodlivosti SR môže Súdna rada takéto rozhodnutie do 30 dní od jeho oznámenia zrušiť.

K bodu 26:
Ide o zosúladenie textu § 23 zákona so znením článku 145a Ústavy SR.

K bodu 27:
Doplnenie ustanovenia o prerušení výkonu funkcie sudcu o prezidenta, člena vlády, poslanca NR SR, vzhľadom na zmenu príslušných článkov Ústavy SR.

K bodu 28:
Vzhľadom na aplikačné problémy v praxi sa spresňuje ustanovenie § 24 ods. 4, kde sa stanovuje časový údaj prerušenia výkonu funkcie. 

K bodu 30:
Ide o spresnenie úpravy a zosúladenie s ustanoveniami ôsmej hlavy zákona. 

K bodu 31:
Z ustanovenia § 26 sa vypúšťa úprava dotýkajúca sa Rady sudcov Slovenskej republiky a vzhľadom na túto zmenu sa upravuje znenie. 

K bodu 32 a 33: 
Z ustanovenia § 27 odseku 1 sa vypúšťa úprava dotýkajúca sa sudcov volených na štyri roky a z toho vyplývajúce delenie sudcov na sudcov zvolených bez časového obmedzenia a sudcov zvolených na obdobie štyroch rokov. Súčasne sa ustanovenie dopĺňa, že hodnotenie sudcu sa bude  

K bodu 34:
Druhá veta § 29 odsek 1 sa spresňuje vzhľadom na aplikačné problémy. Členovia výberovej komisie budú vymenovaní vždy ad hoc po vyhlásení príslušného výberového konania. 
 
K bodu 35:
	Výberové konanie sa bude riadiť zásadami výberového konania. Výberová komisia určí výsledok konania svojím rozhodnutím a Rada sudcov (resp. ani Súdna rada) nebude mať možnosť meniť poradie uchádzačov, preto sa uvedené ustanovenie vypúšťa.

K bodu 36:
Upravuje sa rozsah a podmienky trestného stíhania sudcov a prísediacich. Novela ústavy v článku 145 ods. 2 predpokladá, že rozsah imunity ustanoví zákon. Podmienky trestného stíhania boli doteraz upravené v § 55 zákona č. 335/1991 o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov.
Absolútna imunita sa vzťahuje na hlasovanie pri rozhodovaní sudcu. Prísediaceho možno stíhať za činy, ktoré súvisia s výkonom jeho funkcie len so súhlasom Súdnej rady, ktorá tvorí garanta nezávislosti súdnictva. 

K bodu 37:
	V ustanovení § 30 ods. 2 písm. f) sa upresňuje terminológia. Vzhľadom na skutočnosť, že doterajšie ustanovenie § 26 stanovovalo, že Rada sudcov (a následne Súdna rada) prijíma zásady sa zjednocuje používanie pojmov. 

K bodu 38:
Dopĺňa sa ustanovenie § 30 odsek 5 upravujúci povinnosti sudcu o povinnosť vykonávať funkciu disciplinárneho senátu alebo predsedu disciplinárneho súdu. 

K bodu 39: 
Podrobnejšie sa upravuje obsah majetkového priznania. Majetkové priznanie sudcu bude okrem čestného vyhlásenia sudcu obsahovať aj údaje o majetkových pomeroch jeho najbližších osôb. Účelom je zabrániť vzniku nežiadúceho stavu, kedy by sudca účelovo prevádzal majetok na najbližšie osoby, aby sa tak vyhol povinnosti uviesť tento majetok vo svojom majetkovom priznaní. 

K bodu 41:
	V súlade so zmenami uskutočnenými v bode 39 sa vypúšťa odsek 6, ktorý sa stáva nadbytočný. 

K bodu 44: 
Ustanovenie sa spresňuje. Sudca musí o žiadosti sudcu rozhodnúť do 60 dní od je podania, a ak žiadosti nevyhovie musí svoje rozhodnutie odôvodniť. 

K bodu 45:
	Upresňuje sa ustanovenie § 45 v súlade s ustanoveniami o výkone funkcie sudcu.

K bodu 46:
Ide o zosúladenie § 47 s  § 46, kedy čerpanie dovolenky stanovuje predseda súdu. Vzhľadom na uvedené sa aj v § 47 stanovuje povinnosť predsedovi súdu umožniť čerpanie dovolenky.

K bodu 47:
	Ustanovenie § 52 sa upravuje v súlade s § 35 textu zákona. 

K bodu 48:
V súvislosti so zmenou ústavy sa ruší delenie sudcov zvolených na štyri roky a zvolených bez časového obmedzenia. Táto úprava sa bude vzťahovať všeobecne na všetky sudkyne bez ohľadu na to, či im ešte plynie štvorročné obdobie alebo už sú vymenované bez časového obmedzenia. 

K bodu 49: 
Ustanovenie § 61 sa mení vzhľadom na § 58, ktorý upravuje kedy má sudca právo na platené voľno. V týchto prípadoch sudca oznamuje svoj zákonný nárok predsedovi súdu, a to včas, prípadne bez zbytočného odkladu.

K bodu 51:
Upresňuje sa spôsob vyplácania príplatku za výkon funkcie sudcu. 

K bodu 52:
	Ide o upresnenie ustanovenia. V prípadoch § 93 a 94 rozhoduje o príplatku osobný úrad sudcu a následne možno podať odvolanie, o ktorom rozhodne ministerstvo. 

K bodu 53:
	Ustanovenie sa upresňuje. Nedostatočné výkony sudcu, vyhodnotené v zmysle hodnotenia schváleného Súdnou radou SR bude možné postihnúť sudcu, tak ako za iné disciplinárne previnenie. Obdobne aj za úmyselné uvedenie neúplných alebo nepravidelných údajov v majetkovom priznaní. 

K bodu 54 a 63: 
	V súvislosti s ústavnými zmenami sa pôvodná právomoc Národnej rady Slovenskej republiky prenáša na prezidenta Slovenskej republiky. 

K bodom 55 a 56:
Ustanovenie § 119 sa upravuje s ohľadom na zmenu odvolania sudcu. Pôvodne odvolávala sudcu Národná rada SR na návrh ministra, ktorá si vyžiadala stanovisko disciplinárneho súdu. Podľa novej úpravy odvoláva sudcu prezident na návrh Súdnej rady. Vzhľadom k tejto zmene sa stanovisko disciplinárneho súdu stáva nadbytočným. Ustanovenie § 119 odsek 2 sa dáva do súladu s článkom 136 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý stanovuje, že disciplinárne konanie voči predsedovi a podpredsedovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky  vykonáva Ústavný súd.

K bodu 60:
	Subjekty, ktoré sú oprávnené podať návrh na začatie disciplinárneho konania sa rozširujú aj o verejného ochrancu práv.

K bodu 62:
Vzhľadom na zmenu v spôsobe odvolania sudca sa vypúšťa § 136 (viď bod 46).

K bodu 63:
Navrhovaná zmena vyplýva z novely Ústavy SR.

K bodu 65:
Prechodné ustanovenia upravujú status sudcov zvolených podľa doterajších predpisov. Upravuje sa možnosť sudcu vypovedať sľub, vzhľadom na ústavnú zmenu textu sľubu. Výhrada má za následok zánik funkcie sudcu. Zásady, ktoré prijala Rada sudcov ako predchodca Súdnej rady sú považované za zásady podľa  § 6 ods. 2 tohto zákona až do prijatia nových zásad Súdnou radou.

K článku III.

K bodu 1:
Ide o zosúladenie § 3 zákona s článkom 142 odsek 1 ústavy. 
Dochádza k zmene vymedzenia  týchto rozhodnutí z negatívneho na pozitívne.

K bodu 2:
	Ide o vymedzenie pojmu „zákonný sudca“  a zákonné zakotvenie inštitútu rozvrhu práce ako základu pre určenie zákonného sudcu, ktorý bol doteraz určený len vo vyhláške Ministerstva spravodlivosti SR č. 66/1992 Zb.

K bodom 3, 5, 8 a 14:
Zloženie súdu sa dopĺňa o zamestnancov podľa osobitného predpisu v súlade s ústavnými zmenami, ktoré predpokladajú prenesenie rozhodovacej právomoci na osoby poverené sudcami. Preto sa upravujú príslušné súvisiace ustanovenia.

K bodom 4, 6, 9, 15 a 16:
Ide o zosúladenie zákona s článkom 142 odsek 2 ústavy, kde zákonom možno stanoviť v ktorých veciach bude rozhodovať zamestnanec súdu poverený sudcom. Predpokladá sa prijatie zákona o vyšších súdnych úradníkoch, ktorý bude upravovať aj uvedené prípady.

K bodu 7:
Príslušnosť súdu na rozhodovanie o použití informačno-technických prostriedkov (vrátane odpočúvania a zaznamenávania telekomunikačnej prevádzky) v predprípravnom konaní je ustanovená podzákonným právnym predpisom (vyhláška Ministerstva spravodlivosti SR č. 66/1992 o Spravovacom poriadku pre okresné a krajské súdy), a nie zákonom. Takáto úprava je nepostačujúca s ohľadom na znenie čl. 48 ods. 1 Ústavy SR, podľa ktorého príslušnosť súdu ustanoví zákon.
Preto sa navrhuje určiť príslušnosť súdu na rozhodovanie o použití informačno-technických prostriedkov v zákone o súdoch a sudcoch.

K bodu 10 a 11: 
Zmeny sa dotýkajú právnej úpravy kolégií. Spresňuje sa, že sudca môže byť členom len jedného kolégia. Vzhľadom na § 15 zákona č. 385/2000, ktorý upravuje voľbu predsedov kolégií, je potrebné doplniť právomoc pléna najvyššieho súdu o schvaľovanie poriadku pre ich voľbu a odvolávanie.

K bodu 12: 
	Právo zúčastniť sa na zasadaní pléna Najvyššieho súdu sa rozširuje o členov Súdnej rady. Vzhľadom na predmet prejednávaných vecí na zasadaní pléna (§ 18 ods. 2 zákona) je potrebné, aby členovia Súdnej rady, ako reprezentanti súdnictva, mali možnosť  sa na ňom zúčastniť. 

K bodu 13:
Obdobne ako v bode 7 sa navrhuje rozhodovanie o použití informačno-technických prostriedkov. Vyšší vojenský súd bude rozhodovať v prípadoch, ak je žiadateľom Vojenské spravodajstvo alebo sa použitie informačno-technických prostriedkov týka vojenských objektov, vojenských zariadení alebo osôb pôsobiacich v rezorte obrany. V ostatných prípadoch budú rozhodovať krajské súdy, pričom miestna príslušnosť je daná sídlom žiadateľa o vydanie súhlasu na použitie informačno-technických prostriedkov s výnimkou Zboru väzenskej a justičnej stráže, kde sa miestna príslušnosť navrhuje určiť podľa umiestnenia objektu Zboru väzenskej a justičnej stráže, v ktorom sa majú použiť informačno-technické prostriedky.

K bodu 17:
	Návrh zodpovedá ústavnej požiadavke práva na zákonného sudcu. Spočíva v tom, aby rozvrh práce vopred na neurčitý počet prípadov patriacich do právomoci súdu ustanovil mechanizmus ich rozdeľovania sudcom a senátom tak, aby nebolo možné podľa ľubovôle účastníkov, pracovníkov súdneho aparátu či samotných sudcov a predsedov súdov ovplyvniť prideľovanie konkrétnych vecí jednotlivým sudcom a senátom. Návrh však neupravuje spôsob účasti každého konkrétneho člena senátu na vybavovaní veci patriacej senátu, pretože pri rešpektovaní zásady senátneho rozhodovania musia mať všetci členovia rovnaké práva a povinnosti, je tu rovnosť hlasov, pričom predseda senátu musí zabezpečiť možnosť uplatnenia tejto rovnosti všetkých členov senátu ako aj rovnomernosť ich zaťaženia. 

K bodom 18, 19, 20 a 26:
Vzhľadom na zmenu spôsobu ustanovenia do funkcie sudcu z voľby na vymenovanie sa upravujú príslušné ustanovenia textu zákona.

K bodu 21:
Ustanovenie § 39 odsek 1 sa dáva do súladu zo znením článku 145 odsek 3 Ústavy Slovenskej republiky. 

K bodom 22 až 24:
Ustanovenia § 50 textu zákona sa dávajú do súladu so zmenami v Ústave Slovenskej republiky. 

K bodu 25: 
Ustanovenie §  55 sa vypúšťa s ohľadom na úpravu imunity sudcov v Ústave Slovenskej republike a návrh úpravy v novele zákona č. 385/2000 Z. z.

K bodu 27:
§ 58a, ktorý upravoval Radu sudcov Slovenskej republiky sa vypúšťa. Rada sudcov sa nahrádza Súdnou radou Slovenskej republiky, ktorá je upravená v článku I tohto zákona.

K bodu 28: 
Z ustanovenia  58b sa vypúšťa úprava dotýkajúca sa Rady sudcov Slovenskej republiky, vzhľadom na jej nahradenie Súdnou radou. 

K článku IV. 

Navrhuje sa účinnosť zákona. Vzhľadom na potrebu vybavenia všetkých súdov technickými prostriedkami (t. j. najmä počítačmi s príslušným programovým vybavením) je potrebné posunúť účinnosť ustanovenia o povinnosti prideľovať sudcom veci náhodným výberom technickými prostriedkami. Doterajšie kompetencie Rady sudcov sa prenášajú na Súdnu radu, preto ustanovenie, ktorým sa ruší Rada sudcov Slovenskej republiky  nadobúda účinnosť až ustanovením všetkých členov Súdnej rady.

Bratislava 6.2.2002

Mikuláš Dzurinda, v. r.
predseda vlády
Slovenskej republiky

Ján Čarnogurský, v. r.
minister spravodlivosti
Slovenskej republiky