Upravené nové znenie 2
Národná stratégia podpory investícií

1. Úvod – východiská tvorby koncepcie

1.1. Doterajší prístup je v princípe správny
Vláda SR začala od roku 1998 dôraznejšie uplatňovať proreformné, rozvojovo-orientované prístupy k investorom. Prvý ucelený koncepčný dokument pre oblasť podpory strategického investovania prijala v marci 1999 ako vládnu stratégiu podpory investovania na obdobie 1999-2002. Z hľadiska možností a potrieb ekonomiky SR a jej podnikového sektora je možné vládnu podporu investovania rozdeliť na dva cieľové segmenty: (1) podpora investičných projektov malých a stredných podnikov (MSP) a (2) podpora investičných projektov konkurencieschopných podnikov, najmä nadnárodných, tzv. strategické investície (SI), z ktorých väčšina pochádza zo zahraničia. Podporou MSP špecificky sa zaoberajú samostatné materiály vlády. V tomto materiále sa koncepcia sústreďuje na projekty SI, ktoré svojou prevádzkou v SR však nepôsobia oddelene, ale prinášajú pozitívne dopady aj na sektor MSP, najmä v oblasti subdodávok, čo následne podporuje aj investovanie vo sfére MSP. Pre zjednodušenie, analytické skúmanie pozície SR ako hráča na trhu SI vychádza z údajov o cezhraničných tokoch kapitálu, ktorých realizátormi sú predovšetkým nadnárodné podniky.
Od času vládnej stratégie z roku 1999 sa pohľad medzinárodných expertov na prínosy strategických investícií do ekonomiky hostiteľskej krajiny v zásade nezmenil, ani sa nezmenilo rozčlenenie investorov na nestrategických a strategických. Hlavné posolstvo spomenutej stratégie z roku 1999 zostáva aktuálne aj naďalej: Krajiny, ktoré strategické investície nevyhľadávajú proaktívne, resp. nespolupracujú na ich tvorbe, sú na vysoko konkurenčnom trhu strategických investícií neúspešné. Strategické národohospodárske východiská pre podporu investícií sú neustále predmetom diskusie na pôde medzinárodných organizácií, ako hlavne OECD, UNCTAD, WTO, či FIAS. Aktuálny stav konsenzu expertov je možné zhrnúť, tak ako je uvedené nižšie.

1.2. Zvýšené relatívne šance SR ako malej krajiny
Hlavným zdrojom kapitálu na rozvoj národných ekonomík tranzitívnych krajín sa stali priame investície, ktoré pochádzajú v mnohých úspešných prípadoch zo zahraničia, najmä z vyspelých ekonomík. Rozsah medzinárodnej produkcie sa rozšíril, keďže liberalizácia medzinárodného obchodu na globálnej i regionálnej rovine znížila bariéry medzinárodného obchodu a investovania a zároveň s tým, ako dôležité technické inovácie v telekomunikáciách a informačných technológiách uľahčili koordináciu medzinárodných výrobných sietí a reťazcov. V dôsledku toho sa znížila dôležitosť veľkosti trhu ako determinantu lokalizácie investícií. Dokonca aj malé krajiny môžu v súčasnosti efektívne súťažiť o strategické investície (SI), ak sú schopné poskytnúť dostatočne atraktívne podmienky pre realizáciu projektov SI. 

1.3. Investičné stimuly ako nástroj konkurenčného boja
Na základe očakávania, že nadnárodné podniky zvýšia zamestnanosť, export alebo daňové príjmy, alebo že niečo z vedomostí, ktoré prinášajú zahraničné spoločnosti, sa môže preliať do súkromného sektora hostiteľskej ekonomiky, mnohé vlády tiež uviedli rôzne formy investičných stimulov na povzbudenie tých najkonkurencieschopnejších spoločností investovať v ich podnikateľskom prostredí. To sa týka aj vlád OECD, ktoré z pohľadu rozvojových krajín občas znemožňujú toky SI do menej rozvinutých ekonomík. 
1.4. Investori čoraz viac berú do úvahy stimuly
Nastáva zmena postoja vedúcich výkonných manažérov nadnárodných podnikov. V minulosti radili stimuly ako málo dôležitý faktor rozhodovania o lokalizácii priamych investícií a dnes otvorene pripúšťajú, že stimuly zohrávajú významnú úlohu pri investičných rozhodnutiach. Dokonca aj ekonometrické štúdie, ktoré predtým identifikovali malý alebo nulový efekt stimulov, dnes vyvodzujú, že stimuly sa stali dôležitejšími determinantmi medzinárodných priamych investičných tokov (Clark 2000, Taylor 2000). Názorným príkladom je aj súčasná snaha vlád krajín V 4 prilákať investíciu Hyundai a vyčkávacia taktika investora.

1.5. Náklady stratených príležitostí by boli privysoké
Národné vlády sú často motivované, resp. nútené poskytovať investičné stimuly z dôvodu prechodných makroekonomických problémov, ako je napríklad nezamestnanosť, nerovnováhy platobnej bilancie, či podkapitalizácia a nedostatočná štrukturálna adaptácia domáceho podnikového sektora. Investičné zvýhodnenia pre vybrané sľubné projekty SI nie je možné efektívne kritizovať, lebo keby sa investor rozhodol radšej pre susednú krajinu, nepriniesol by do verejných financií vôbec žiadne dane ani odvody a ďalšie prínosy.

1.6. Princíp rozšíreného investovania a jeho stimulácie
Najsilnejšie argumenty v prospech uplatňovania investičných stimulov sa zakladajú na predpoklade prelievania vedomostí. Keďže technológia do určitej miery je verejným statkom, SI môžu mať za následok prínosy pre hostiteľské krajiny dokonca aj ak nadnárodné podniky vykonávajú svoju činnosť v plne vlastnených pobočkách. Tieto prínosy môžu mať formu rôznych typov externalít alebo "prelievaní". Napríklad miestne firmy môžu byť schopné zlepšiť svoju produktivitu ako dôsledok výrobno-dodávateľských kooperačných väzieb s pobočkami nadnárodných podnikov (Tabuľka 1.6.), môžu imitovať technológie nadnárodných podnikov alebo zamestnať pracovníkov, ktorých vyškolili nadnárodné podniky. Vzrast v konkurencii, ktorý sa vyskytol ako dôsledok vstupu zahraničných subjektov, sa tiež môže považovať za prínos, osobitne ak núti miestne firmy zavádzať novú technológiu a pracovať efektívnejšie. 

1.7. Rozumné dôvody v prospech stimulov
Investičné stimuly pre projekty SI môžu byť opodstatnené len ak súčasťou týchto projektov sú určité špecifické nehmotné aktíva, ktoré môžu pretiecť do malých a stredných firiem v miestom regióne. Keďže existujú empirické dôkazy o prelievaní prínosov zo SI do miestneho podnikateľského sektora, tak existujú rozumné dôvody v prospech investičných stimulov. K nim sa pridávajú argumenty založené na nedokonalostiach kapitálových trhov, za predpokladu, že veľké nadnárodné podniky majú lepší prístup ku kapitálu. Ďalším druhom argumentov sú tie, ktoré sa zaoberajú nedokonalosťou trhu práce, pri čom sa predpokladá, že voľná pracovná sila by si nenašla uplatnenie pri absencii SI.
Bližším pohľadom na výšku investičných stimulov, ktoré vlády udelili v období 1995-2000 vybraným projektom SI, sa zaoberá tabuľka 1.7.1. Napríklad v automobilovom priemysle také krajiny ako Spojené kráľovstvo, USA, India či Brazília poskytli stimuly vo výške do 420 tis. USD na jedno pracovné miesto. Najvyššiu podporu udelili vlády vybraným projektom v odvetví vyspelých technológií, napríklad Izrael dvom projektom Intelu do 350 tis. USD na jedno pracovné miesto, USA firme Shintech poskytli stimuly 500 tis. USD na jedno pracovné miesto a Nemecko firme Dow dokonca 3400 tis. USD na jedno pracovné miesto. V porovnaní s tým (Tabuľka 1.7.2.) vláda ČR poskytuje stimuly na nové pracovné miesto v sume do cca 6 tis. USD a na rekvalifikáciu do 35 % nákladov. Slovenská legislatíva v súčasnosti umožňuje poskytnúť príspevky na nové pracovné miesto do cca 4 tis. USD a na rekvalifikáciu do cca 230 USD.

1.8. Limity stimulovania SI
Zároveň existujú dobré dôvody zostať opatrný pri udeľovaní stimulov zameraných na strategických investorov. Nie je ľahké určiť kedy, kde a ako nastane prelievanie prínosov, čo vytvára problémy s tým, ktorému investorovi udeliť aké rozsiahle stimuly. Tiež je ťažké vyčísliť hodnotu externalít, čo je dôležité, lebo národná prosperita porastie len ak investičný stimul je nižší ako hodnota externalít.

1.9. Selektivita a transparentnosť
Ďalším problémom so stimulmi pre strategické investície je selektivita a možná nízka transparentnosť, čo zvyšuje riziko korupcie. Koncepčné opatrenia zamerané na širšie a všeobecnejšie formy podpory dostupné všetkým firmám, nezávisle na národnosti, majú tendenciu znižovať korupčné riziko.

1.10. Riziká konkurencie medzi štátmi
Navyše konkurencia medzi vládami (národnými alebo miestnymi) o pritiahnutie SI môže spôsobovať problémy. Keď vlády súťažia o pritiahnutie SI, existuje tendencia prevýšiť ponuku a dotácie môžu prevýšiť prelievanie prínosov, čo môže mať za následok celospoločenskú stratu.

1.11. Úloha podnikateľského prostredia
Prelievanie pozitívnych externalít nie je automatické, ale v zásade závisí na podnikateľskom prostredí pre miestne firmy. Potenciálne pozitívne prínosy sa nezrealizujú ak regionálne malé a stredné firmy nemajú schopnosť a motiváciu učiť sa od strategických nadnárodných podnikov a investovať do nových technológií. Z toho vyplýva, že investičné stimuly zamerané na zvýšenie potenciálu pre prelievanie pozitívnych prínosov by mali byť dopĺňané s opatreniami na zlepšenie miestnej kapacity preberať nové poznatky a udržiavať a rozvíjať konkurenčné miestne podnikateľské prostredie.

1.12. Absorpčná schopnosť ekonomiky
Motívom pre podporu strategických investorov, vrátane už etablovaných, uvažujúcich o expanzii, je vyrovnávať verejné a súkromné výnosy z investícií. Dôvodom pre podporu domácich firiem je posilniť ich kapacitu absorbovať vyspelú strategickú technológiu a zručnosti. Stimuly by mali podporovať tie aktivity, ktoré vytvárajú potenciál pre prelievanie pozitívnych prínosov. Osobitnú pozornosť treba venovať vzdelávaniu, školeniu a aktivitám výskumu a vývoja ako aj podpore budovania väzieb medzi veľkými strategickými podnikmi a MSP v danom regióne. Jednou z priorít Vlády Slovenskej republiky je aj podpora rozvoja a zvyšovania konkurencieschopnosti malých a stredných podnikateľov. MSP sú taktiež predmetom poskytovania štátnej pomoci formou nenávratných finančných príspevkov (grantov) zo štrukturálnych fondov EÚ a štátneho rozpočtu. Takto sa investičné stimuly stávajú súčasťou širších koncepcií pre inovácie a rast konkurencieschopnosti.

1.13. Budovanie národných kapacít a prostredia
Medzinárodní ekonómovia tiež zastávajú názor, že vlády by v úsilí o podporu SI mali zamerať pozornosť aj na modernizáciu infraštruktúry, zvýšenie úrovne vzdelania a pracovných zručností, a zlepšenie celkového podnikateľského prostredia. To všetko je dôležitou zložkou základných ekonomických východísk určujúcich lokalizáciu SI. Tieto opatrenia nielenže napomôžu prílevu SI, ale uľahčia prelievanie pozitívnych prínosov do miestnych regiónov, čím podporia rast a rozvoj miestneho priemyslu. To je napokon konečným cieľom vládnych intervencií vo všeobecnosti. 
Stratégiou udržania projektov SI v krajine a pozitívneho zabránenia im v odchode do lacnejších lokalít je podpora "hlbšieho zakoreňovania" vytváraním väzieb na miestne prostredie v oblasti výskumu a vývoja. Napríklad IBM má v Zurichu špičkové výskumno-vývojové zariadenie, ktorého vedci za 5 rokov získali 2 Nobelove ceny za fyziku.
Výbory OECD, na práci ktorých sa aktívne zúčastňuje aj SR, sa zaoberajú vzťahom medzi politikou zdravého podnikateľského prostredia pre všetkých a politikou poskytovania investičných stimulov. Na pôde OECD panuje zhoda v tom, že stimuly bez kvalitného podnikateľského prostredia sú kontraproduktívne. Z tohto pohľadu hodnotíme súbežne prebiehajúcu daňovú a sociálnu reformu za významný faktor, ktorý bude pozitívne ovplyvňovať rozhodovanie strategických investorov. 

1.14. Úspechy členských krajín EÚ
Všetky doteraz vymenované opatrenia môžu byť prospešné, ak sú správne skoordinované. Príkladom toho je Írsko. Niet pochýb o tom, že írsky úspech v priťahovaní SI a čerpaní rozsiahlych prínosov z nich do značnej miery vyplýva z prítomnosti tých správnych fundamentov. Írsko sa stalo preferovanou lokalitou pre SI. Rôzne stimuly, ktoré priťahovali strategických investorov, ako napr. nízke dane, dobrá infraštruktúra, prístup na trh EÚ, či neustále zlepšovanie pracovných zručností, boli rovnako dostupné pre miestne podniky. Toto sa považuje za pravdepodobný dôvod pozitívneho dopadu SI na priemysel v regiónoch. V roku 1981 bola zavedená daň z príjmu právnických osôb 10 % v priemysle a vybraných službách. Táto sadzba platí pre súčasných strategických investorov do konca roka 2010, keď bude nahradená univerzálnou sadzbou 12,5 %. Vláda poskytuje tiež finančné granty prerokovávané od projektu k projektu. Vyššie granty smerujú na projekty s vysokou pridanou hodnotou a náročnosťou na kvalifikáciu pracovnej sily, či lokalizované v menej rozvinutých regiónoch. Granty na výskum a vývoj sa využívajú na zvýšenie strategickej dôležitosti existujúcej pobočky pre materskú spoločnosť. Írsky prístup v stratégii štátu voči podpore SI sa považuje za najprogresívnejší a jeho princípy sú uvedené v prípadovej štúdii uvedenej v prílohe č. 1, ktorá sa tiež zaoberá analyzovaním prínosov a nákladov podpory SI.
Podľa prístupu Fínska (najkonkurencieschopnejšia ekonomika EÚ podľa World Competitiveness Yearbook 2002) by koncepcia pre SI mala byť integrálnou súčasťou priemyselnej politiky. Tá sa vo Fínsku zameriava na rozvoj integrovaných produkčných systémov (tzv. clustrov) a tiež na podporu inovatívnych systémov. Dôležitú úlohu v tom zohráva koncept rozvoja subdodávateľskej základne pre nadnárodné podniky (tzv. linkage promotion).

1. 15. Úspechy kandidátskych krajín EÚ
Príkladom najúspešnejšej krajiny v podpore SI spomedzi krajín strednej a východnej Európy (KSVE) je Česká republika. Najväčšou rozpracovanou investíciou na zelenej lúke v ČR je Toyota/PSA v priemyselnej zóne v Kolíne. Celková investícia vrátane výskumu a vývoja a rozbiehacích nákladov je 1,5 mld. USD. Produkcia má začať v roku 2005, má zamestnať 3 000 pracovníkov a vyrobiť 300 000 malých osobných vozidiel ročne. Ďalších 7.000 pracovných miest má projekt vytvoriť vo firmách subdodávateľov. Projekt by mal zvýšiť konkurenciu na trhu, ktorému doposiaľ dominovala domáca Škoda Auto (Volkswagen) so zamestnanosťou 24 000 ľudí. Pre domácich subdodávateľov (viac ako polovica z 50 popredných svetových subdodávateľov má svoje závody aj v ČR), ktorí dodávajú pre Škodu alebo vyvážajú pre Európu, môže Toyota/PSA byť novým zákazníkom. Avšak miestni subdodávatelia budú musieť súťažiť s ďalšími subdodávateľmi zo Západnej Európy. Česká vláda považuje budovanie priemyselných zón za jeden z najlepších spôsobov podpory SI. Doba od vybudovania do obsadenia priemyselnej zóny môže trvať odhadovo dva až päť rokov. Od roku 1998 štát do prípravy zón vložil 2,26 mld. českých korún. Pre investorov bolo vďaka týmto dotáciám pripravených 62 lokalít, v ktorých nové prevádzky postavilo alebo buduje 131 firiem. Celková hodnota ich investícií presahuje 108 mld. korún. Ku koncu roka 2001 v nových podnikoch pracovalo 16 tis. ľudí, do konca roka 2004 plánujú investori vytvoriť celkom 40 tis. nových pracovných miest.

1.16. Slovenská republika v kontexte pristupovania do EÚ
Spomenuté strategické východiská si v priemyselnej politike SR čoraz viac nachádzajú svoj priestor. Výrazne k tomu prispieva proces pristupovania do EÚ. Ten je spojený so stále širšou aplikáciou takých stimulačných opatrení, ktoré nepôsobia distorzne na hospodársku súťaž v podnikateľskom prostredí SR. Pre SR, v situácii keď smeruje do EÚ a adoptuje acquis, sa formuje prostredie so stanovenými európskymi pravidlami pre poskytovanie štátnej pomoci (čo zahŕňa aj investičné stimuly) v pôsobnosti DG Competition a je pre SR aktuálne hľadať čo najefektívnejšie spôsoby ako stimulovať SI v rámci týchto stanovených pravidiel. Z hľadiska potrieb a možností ekonomiky sa javí ako najpotrebnejšie využívať čo najviac potenciál, ktorý dovoľuje mechanizmus EÚ, avšak pri tom je možné sa zamerať len na vybrané strategické investičné projekty, pri ktorých je najvyšší potenciál na zabezpečenie externalít pre ekonomiku a najnižšie riziko relokalizácie.

2. Výsledky dosiahnuté v oblasti PZI za obdobie 1999-2002

2.1. Vývoj v oblasti PZI globálne a v KSVE

Celosvetové toky PZI v roku 2001 do jednotlivých krajín v amerických dolároch poklesli na 735 mld. USD (Tabuľka 2.1.). Je to menej ako údaj za prvý polrok 2000, pod čo sa podpísalo celkové spomalenie vo svetovej ekonomike a oslabenie dôvery v podnikateľskom sektore. Oba tieto faktory zdôraznil 11. september 2001 v USA a oba prispeli k výraznému poklesu cezhraničných fúzií a akvizícií, ktoré sa odohrávajú najmä medzi vyspelými štátmi. Pri vyhliadkach predĺženej hospodárskej recesie a pomalého zotavovania dôvery v podnikateľskom sektore, osobitne v USA, sa neočakáva, že by sa údaje o tokoch PZI v roku 2002 výrazne zvýšili.
Napriek poklesu toku SI sa rozmach medzinárodnej produkcie nezastavil, aj keď sa spomalil. Avšak vývoj tejto situácie sa pozoruhodne líši medzi rôznymi časťami sveta. Zníženie toku SI sa sústredilo v rozvinutých štátoch (-59 %), pričom rozvojové krajiny postihol len 14-percentný pokles. Najlepšie na tom boli krajiny strednej a východnej Európy (KSVE), ktoré zaznamenali vzrast o 2 %. 

2.2. Vyhodnotenie vývoja pozície SR v porovnaní s vybranými krajinami strednej a východnej Európy (KSVE) na základe štatistických prepočtov

2.2.1. Stav PZI na obyvateľa 

Východisková štvrtá pozícia Slovenska (Tabuľka a graf 2.2.1.) v roku 1995 sa do roku 1999 zhoršila na piatu priečku a Slovensko následne zostalo na chvoste za celé sledované obdobie, v tesnom závese za Poľskom, až v roku 2002 vďaka privatizácii 49 % akcií Slovenského plynárenského priemyslu, a. s. sa opäť dostalo na štvrtú pozíciu. Najpozoruhodnejší vývoj zaznamenalo Česko, súčasný líder skupiny, ktoré z východiskovej tretej priečky v roku 1995 postúpilo na druhú v roku 1999 a od roku 2000 je na prvej pozícii, pričom v roku 2002 svoj náskok oproti druhému Maďarsku ešte viac zvýšilo. Celkovo je možné vybranú skupinu rozdeliť na tri podskupiny: (1) elita, Česko a Maďarsko, ktoré dosahujú hodnoty stavu PZI na obyvateľa viac ako dvojnásobné oproti dvom najslabším hráčom (Slovensko a Poľsko), (2) šedý stred predstavuje Slovinsko, takmer dvojnásobok oproti Poľsku či Slovensku a (3) dvaja najslabší hráči, Slovensko a Poľsko, zaostávajú za prvou skupinou trojnásobne a za druhým Slovinskom zhruba dvojnásobne.

2.2.2. Rast PZI za jednotlivé roky

Tabuľka a graf 2.2.2. poskytuje prehľad o vývoji absolútnych hodnôt prílevu PZI do vybraných KSVE. Lídrom skupiny je prirodzene Poľsko, ktoré má najväčšiu ekonomiku, avšak je zaujímavé, že Česko, ktoré je takmer štyrikrát menšie z hľadiska počtu obyvateľov, sa dostáva v roku 2002 na suverénne prvú pozíciu a Poľsko sa prepadá na druhú priečku. Slovensko, ktoré v roku 2002 zaznamenáva svoj najvyšší ročný rast PZI skončilo na tretej pozícii. Slovensko teda postúpilo zo svojej predchádzajúcej prevládajúcej štvrtej pozície v rokoch 1998 až 2001 na tretiu priečku v roku 2002. Pritom však hodnota prílevu PZI do SR v roku 2002 je menej ako polovičná v porovnaní s Českom. Výrazný pokles zaznamenala hodnota prílevu PZI do Maďarska.
Značné nerovnomernosti vývoja sa výrazne prejavujú práve z pohľadu absolútnych hodnôt prílevu PZI do hodnotených krajín na jednotlivé roky a sú spôsobené zrejme rozdielnym tempom privatizácie, najmä rozsiahlych sieťových odvetví a bankového sektora.

2.2.3. Rast PZI na obyvateľa za jednotlivé roky

Hodnotenie vývoja prílevu PZI do vybraných KSVE za jednotlivé roky skúmaného obdobia v prepočte na obyvateľa (Tabuľka a graf 2.2.3.) poskytuje primeranejší obraz o jednotlivých krajinách ako v časti 2.2.2., lebo zohľadňuje rozdiely v počte obyvateľstva. V tomto hodnotení zaznamenáva SR pozoruhodný vývoj, keď z poslednej piatej pozície v rokoch 1998 a 1999 sa dostáva na druhú a tretiu priečku v rokoch 2000 a 2002. Absolútny líder, Česko, vykazuje stabilne značný náskok pred ostatnými krajinami. V roku 1998 takmer dvojnásobný oproti druhému Maďarsku, v roku 1999 takmer trojnásobný oproti druhému Maďarsku a v roku 2001 viac ako dvojnásobný oproti druhému Maďarsku. Slovensko zaostáva za svojim západným susedom v roku 1998 takmer štvornásobne, v roku 1999 viac ako osemnásobne, avšak tieto rozdiely dramaticky zmenšuje v roku 2000, keď sa dostáva na druhú pozíciu do tesného závesu za Českom a v roku 2002 na tretiu pozíciu.

2.2.4. Podiely na celkovom príleve PZI do vybraných KSVE za jednotlivé roky

	V hodnotení vývoja podielov na celkovom príleve PZI do vybraných KSVE za jednotlivé roky (Tabuľka a graf 2.2.4.) sa doteraz najmarkantnejšie prejavuje vedúca pozícia Česka. Totiž podiel tejto krajiny na celkovom počte obyvateľstva regiónu je 15,5 %, avšak jej podiel na celkovom príleve SI do regiónu je v rokoch 1998-2001 zhruba dvojnásobný a v roku 2002 takmer trojnásobný. Líder transformačných reforiem, Maďarsko, vykazuje za skúmané obdobie celkovo klesajúcu tendenciu. Najdramatickejší pozitívny zlom vykazuje Slovensko, ktoré z hodnoty 4,1 % podielu PZI (podiel na obyvateľstve regiónu cca 8,2 %) v roku 1998 a hodnoty 2,5 % (menej ako tretina jeho podielu na obyvateľstve) v roku 1999 sa dostáva na hodnotu 23,8% v roku 2002, čo predstavuje takmer trojnásobok podielu Slovenska pri porovnaní k  počtu obyvateľov skúmaného regiónu.
	Na druhej strane, značne negatívny vývoj zaznamenáva Maďarsko, ktoré pri svojom podiele na počte obyvateľov vo výške 15,3 %, klesá z podielu na PZI v roku 1998 v hodnote 15,8 % pod hranicu 10 % v roku 2000 a na hodnotu 6,5 % v roku 2002, ktorá predstavuje o málo viac ako len tretinu z jeho podielu na počte obyvateľstva. Najdramatickejší negatívny vývoj je možné sledovať v Poľsku, kde jeho podiel na príleve PZI sa najprv 4 roky držal na úrovni zhruba 50 % a nakoniec v roku 2002 klesá na hodnotu 18 %, čo je menej ako tretina v porovnaní s jeho podielom na počte obyvateľstva, ktorý predstavuje 58,1 %.

2.2.5. Podiel na celkovom stave PZI vo vybraných KSVE

Skúmanie vývoja podielu jednotlivých vybraných KSVE na celkovom stave PZI lokalizovaných v regióne (Tabuľka a graf 2.2.5.) poskytuje najlepší prehľad o využívaní potenciálu tej-ktorej krajiny z hľadiska prílevu PZI. Najlepšiu východiskovú pozíciu v roku 1995 malo Maďarsko, keď jeho podiel na stave PZI predstavoval 39,7 %, čo bolo najvyššie v absolútnom vyjadrení a taktiež dvaapolnásobok v porovnaní s podielom Maďarska na obyvateľstve, ktorý predstavuje 15,3 %. Táto fenomenálna úspešnosť sa však následne stabilne znižuje a v roku 2002 sa Maďarsko dostáva na tretie miesto s podielom 21,7 %, ktorý je však aj tak skoro o polovicu vyšší ako podiel Maďarska na obyvateľstve skúmaného regiónu. Na výslnie sa postupne dostalo Česko, ktoré v roku 2002 dosiahlo 30%-ný podiel na stave PZI v skúmaných KSVE, čo predstavuje takmer dvojnásobok jeho 15,5 %-ného podielu na obyvateľstve regiónu.
Slovensko z uvedeného hľadiska svoj potenciál pre lokalizáciu PZI využíva najmenej. Pri podiele na obyvateľstve vo výške 8,1 % bol podiel SR na stave PZI pod úrovňou 4 %, teda menej ako polovicou, čo sa zmenilo v rokoch 2000 a 2001, keď sa hodnoty blížili k hranici 5 %, ktorú napokon v roku 2002 Slovensko prekročilo a dosiahlo podiel 7,3 %. Povzbudivé je, že Slovensko svoj podiel na celkovom stave PZI v skúmaných KSVE stabilne zvyšuje.

2.2.6. Závery z vyhodnotenia vývoja pozície SR v porovnaní s vybranými KSVE na základe štatistických prepočtov

Na trhu PZI v skúmanom regióne KSVE zaujíma SR za celé skúmané obdobie celkovo najslabšiu pozíciu, najmä z hľadiska dvoch najdôležitejších ukazovateľov, a to stavu PZI na obyvateľa (časť 2.2.1. materiálu) a podielu krajiny na celkovom stave PZI v regióne vybraných KSVE vzhľadom k podielu danej krajiny na celkovom počte obyvateľstva (časť 2.2.5. materiálu). Povzbudivé sú rastové tendencie SR v oboch ukazovateľoch, tie však majú nižšie tempo ako najúspešnejšia krajina, ktorou je Česko, ktoré v súčasnosti dosahuje trojnásobne vyššiu hodnotu stavu PZI na obyvateľa a štvornásobne vyššiu hodnotu podielu na celkovom stave PZI v regióne vybraných KSVE.

2.3. Vyhodnotenie vývoja teritoriálnej a odvetvovej štruktúry stavu PZI v SR

Pokiaľ ide o teritoriálnu štruktúru stavu PZI v SR, ako je možné bližšie zistiť z tabuľky a grafu 2.3.1., hlavnou zdrojovou krajinou PZI pre SR je stabilne Nemecko a za ním sa v tesnom závese strieda Rakúsko a Holandsko. Tieto tri krajiny stabilne zaujímajú zhruba dvojtretinový podiel na celkovom stave PZI v SR. Druhú skupinu tvoria Taliansko, Spojené kráľovstvo a Spojené štáty americké, u ktorých hodnoty podielov na príleve sa pohybujú na úrovni zhruba 5 % až 10 %, pričom spolu stabilne vykazujú zhruba 20 %-ný podiel na stave PZI v SR. Posledné krajiny, ktoré ešte stoja za zmienku, sú Belgicko a Francúzsko. Uvedených osem krajín už založilo akúsi tradíciu svojej priamej participácie na ekonomickej činnosti v SR a predstavuje zrejme hlavnú sféru potrebného teritoriálneho zamerania podpory prílevu PZI vykonávanej verejnými inštitúciami z verejných zdrojov.
Odvetvová štruktúra stavu PZI v SR za skúmané obdobie rokov 1998 až 2002 zrejme výrazne kopíruje privatizačný proces, keď najmä odvetvie dopravy, skladovania a spojov vykazuje viac ako päťnásobný nárast podielu v roku 2000 oproti roku 1999 (privatizácia telekomunikácií), alebo odvetvie peňažníctva zvýšilo svoj podiel z 11,9 % v roku 2000 postupne na takmer trojnásobok v roku 2001 (privatizácia finančného sektora) a sčasti aj privatizáciu oceliarstva v sektore priemyselnej výroby, keď tento sektor dosahuje najvyšší podiel v roku 2000, ktorý v roku 2001 klesá vplyvom prílevu PZI do finančného sektora. V roku 2002 je dominantný podiel energetiky viac ako 92 % vďaka privatizácie SPP, a. s.. Sektor maloobchodu a veľkoobchodu odzrkadľuje vzrast investícií formou rozširovania štruktúry medzinárodných obchodných reťazcov, najmä v prvej polovici skúmaného obdobia. Spomenuté štyri sektory vykazujú stabilne podiel na stave PZI v SR okolo 90 %. Medzi sektory druhoradého významu možno zaradiť sektor nehnuteľností, prenájmu a obchodných služieb, ktorého podiel sa pohybuje od troch do piatich percent. Tento sektor bol doposiaľ v SR v skupine, ktorá „hrala druhé husle“, avšak odvetvie strategických služieb čoraz viac priťahuje pozornosť pragmatických vlád uchádzajúcich sa o prílev PZI s vysokou pridanou hodnotou.

2.4. Vyhodnotenie plnenia kvantifikovaných cieľov stratégie SR z roku 1999

Indikátor hodnotenia východiskovej pozície a kvantifikácie cieľov podpory prílevu PZI, ktorý definovala stratégia 1999, je priemerná hodnota stavu PZI vo vybraných KSVE (Česko, Slovensko, Maďarsko, Poľsko a Slovinsko – „operatívny kôš“). Za rok 1998 hodnota tohto indikátora predstavovala 1055 USD a Slovensko z nej dosahovalo 30 % (320 USD). Vláda SR si v stratégii 1999 stanovila za cieľ, dosiahnuť za 3 roky 100% hodnoty tohto indikátora aktualizovaného ku koncu roka 2001. Predmetný indikátor ku koncu roka 2001 dosiahol hodnotu 1701 USD a Slovensko z nej dosiahlo 51% (876 USD). Z toho vyplýva, že stanovený cieľ sa dosiahnuť nepodarilo. Nič menej, relatívna pozícia SR v rámci koša sa za sledované obdobie vylepšila z 30 % na 51 % a stav PZI v SR v prepočte na obyvateľa vzrástol z 320 USD na 876 USD, čo v absolútnom vyjadrení predstavuje nárast o 174 %.
Ku koncu roku 2002 dosiahol predmetný indikátor hodnotu 1953 USD a stav PZI na obyvateľa v SR dosiahol 1615 USD, čo predstavuje 82 % a teda ďalšie výrazne vylepšenie relatívnej pozície SR v rámci „operatívneho koša“ KSVE. V absolútnom porovnaní stav PZI na obyvateľa v roku  2002 vzrástol oproti roku 1998 o 504 % (vplyv privatizácie SPP, a. s.) a oproti roku 2001 o 184 %.

2.5. Vyhodnotenie systému štátnej podpory investícií v SR

Vláda SR sa 9. marca 1999 vo svojom uznesení č. 198 k vládnej stratégii pre podporu PZI v Slovenskej republike zhodla na súbore 13 úloh uložených 8 ministrom. Dňa 10. mája 2000 vláda prijala uznesením č. 301 opatrenia na podporu PZI a uložila, resp. odporučila jedenástim členom rokovania vlády 14 úloh.
Implementácia týchto uložených opatrení priniesla zásadné zmeny legislatívneho aj inštitucionálneho rámca podpory investovania SR. Špecifikácia a konkretizácia je uvedená nižšie. Tento rámec sa stal jedným zo základných nástrojov vlády na riešenie sociálno-ekonomických problémov SR a jej regiónov.

2.5.1. Legislatívny rámec podpory investícií

Legislatívne normy relevantné podpore investovania v SR zahŕňajú najmä:
•	zákon č.175/1999 Z. z. o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov, ktorý upravuje zjednodušenie a urýchlenie usporiadania vlastníckych vzťahov pri príprave stavieb, ktoré sú významnou investíciou (investícia nad 1 mld. Sk),
•	zákon č. 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, ktorý  vytvára možnosť poskytnúť  stimuly investorom, ktoré sú porovnateľné so stimulmi okolitých krajín a ktoré sú v súlade s legislatívou EÚ,
•	zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, pokiaľ ide o daňové úľavy. Týmto zákonom sú stanovené podmienky nároku na uplatnenie úľavy na dani pri investovaní v nových podnikoch alebo pri expanzii investícií v existujúcich podnikoch (pripravovaná zmena zákona už od roku 2004 túto úľavu už neumožňuje),
•	zákon č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov, ktorý upravuje  poskytovanie príspevkov na rekvalifikáciu zamestnancov a na vytvorenie nových pracovných miest,
•	zákon č. 193/2001 Z. z. o podpore na zriadenie priemyselných parkov a doplnení zákona NR SR, ktorý upravuje podmienky poskytovania finančnej podpory obciam na financovanie časti nákladov vynaložených na vybudovanie infraštruktúry priemyselného parku,
•	zákon o štátnej pomoci č. 231/1999 Z. z. v znení zákona č. 434/2001 Z. z. upravuje  poskytovanie priamej a nepriamej formy štátnej pomoci.

Realizácia legislatívneho rámca podpory investícií v SR v praxi predstavuje najmä nasledovné aspekty:
•	Podľa zákona č.175/1999 Z. z., ktorý upravuje zjednodušenie a urýchlenie usporiadania vlastníckych vzťahov pri príprave stavieb, ktoré sú významnou investíciou (investícia nad 1 mld. Sk) MH SR vypracovalo a predložilo na rokovanie vlády doposiaľ 8 materiálov (Tabuľka 2.5.1.a.). Realizáciou doposiaľ schválených projektov podľa zákona č. 175/1999 Z. z. vláda SR podporila vytvorenie 3 460 nových pracovných miest priamo s ohľadom na predpokladanú vysokú produktivitu práce a nepriamo - prostredníctvom dodávateľských organizácií - ďalších 300 nových pracovných miest. Ďalšie žiadosti žiadateľov Malženice Power, s. r. o, Tatra-Thermál Poprad, a. s., SUEN, s. r. o. Nováky sú v súčasnosti v štádiu posudzovania. V niektorých prípadoch ide o nevyjasnené majetkové pomery (parcely), pričom MH SR nie je oprávnené vstupovať do majetkového vysporiadania súkromných pozemkov. Ministerstvo hospodárstva SR je pripravené v zmysle zákona č. 175/1999 Z. z. flexibilne konať, ak budú splnené všetky náležitosti žiadostí.
•	Zákon č. 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch je v platnosti od 1. januára 2002 a je plne v súlade s legislatívou EÚ. V súčasnom období (do 31.7.2003) MH SR eviduje 34 žiadostí o poskytnutie investičných stimulov s projektmi, od realizácie ktorých sa očakáva  vytvorenie viac ako 10 000 nových pracovných miest a ďalších multiplikačných efektov pre ekonomiku SR pri celkovej výške viac 19 mld. Sk preinvestovaných finančných prostriedkov. Z 34 žiadostí o poskytnutie investičných stimulov bolo 6 zamietnutých pre nesplnenie podmienok zákona a ostatné sú v rôznych stupňoch rozpracovania a posudzovania. Štruktúrovaný prehľad žiadateľov o poskytnutie investičných stimulov je uvedený v tabuľke č. 2.5.1.b. Je potrebné podotknúť, že rok po začatí účinnosti príslušného zákona doposiaľ bolo úspešne vydané iba jedno rozhodnutie o udelení investičných stimulov. Príčinou je pomerne zložitý mechanizmus administratívnych úkonov definovaný zákonom a skutočnosť, že administratívne kapacity pre tento nástroj podpory SI sa v roku 2002 ešte len začínali formovať.
•	Zákonom č. 193/2001 Z. z. o podpore na zriadenie priemyselných parkov a doplnení zákona NR SR č. 180/1995 Z. z. sa s účinnosťou od 1. júna 2001 vytvorili legislatívne podmienky pre štátnu podporu mestám a obciam (nejedná sa o štátnu pomoc) na zriaďovanie priemyselných parkov a zároveň sa určili zásady a kritériá pre túto podporu. Pripravenosť týchto oblastí pre vstup strategických investorov je jedným z dôležitých kritérií pre umiestnenie investícií. Priemyselné parky vytvárajú taktiež výrazné rozvojové impulzy pre ostatné časti regiónov, kde môžu získať významnú úlohu pri ich rozvoji. Vzhľadom k tomu, že v regiónoch ako rozhodujúce subjekty práva vystupujú obce (mestá), je ponechaná možnosť zriaďovania priemyselných parkov obciam bez obmedzenia a bez osobitnej právnej úpravy. O poskytnutí prostriedkov zo štátneho rozpočtu na uvedený účel podľa zákona rozhoduje vláda na základe návrhu Ministerstva hospodárstva SR. Pri rozhodovaní o poskytnutí podpory majú prednosť obce, ktoré majú identifikovaných konkrétnych investorov, s prihliadnutím na úroveň zamestnanosti, ako aj existujúcu výrobnú, priemyselnú a sociálnu štruktúru v príslušnom regióne. Do konca roku 2002 boli z prostriedkov určených pre priemyselné parky poskytnuté prostriedky na zriadenie priemyselných parkov v celkovej výške 283,8 mil. Sk. Išlo o Priemyselný park pre automobilovú výrobu – región Záhorie a Priemyselný park IGP Vráble. V apríli 2002 vláda SR schválila použitie prostriedkov vo výške 184,247 mil. Sk na výstavbu technickej infraštruktúry v obci Kechnec. V septembri 2002 vláda SR schválila poskytnutie finančných prostriedkov vo výške 83,633 mil. Sk na zriadenie Priemyselného parku Devínska Nová Ves. V súčasnosti Ministerstvo hospodárstva SR eviduje 6 žiadostí o poskytnutie podpory na zriadenie priemyselného parku. Žiadosti sú v štádiu posudzovania. Štruktúrovaný prehľad podporených a pripravovaných priemyselných parkov v SR je uvedený v tabuľke 2.5.1.c.

2.5.1.1. Analytické porovnanie opatrení na podporu investícií za vybrané KSVE

Tabuľková schéma analytického porovnania súborov opatrení na podporu SI za vybrané kandidátske krajiny EÚ z KSVE a jednu členskú krajinu EÚ (Írsko) je označená ako tabuľka 2.5.1.1. Z tohto analytického porovnania vyplývajú nasledujúce výsledky:
•	Vzhľadom na pripravovanú novelu zákona o dani z príjmu je potrebné nahradiť opatrenie daňové úľavy od 1. 1. 2004 investičnými dotáciami.
•	V dotáciách na novovytvorené pracovné miesta zaostávame výrazne za Českom, ktoré umožňuje do 7000 EUR na jedno pracovné miesto a k tomu do 2 500 EUR od úradu práce. Horný limit dotácie v SR je 4 000 EUR na jedno pracovné miesto, teda výrazné zaostávanie za ČR.
•	Príspevky na rekvalifikáciu, ktoré sú v SR stanovené v prepočte do výšky 240 EUR na jedného pracovníka, vyznievajú podľa názoru expertov EÚ ako negatívna reklama. Napríklad Poľsko má stanovený limit 1 150 EUR na jedného zamestnanca a ČR a Maďarsko majú limit stanovený percentom z nákladov na školenie jedného pracovníka.
•	Celková pozícia SR v porovnaní s kľúčovými konkurentmi je zaostávajúca.

2.5.2. Inštitucionálny rámec podpory investícií

Najlepším medzinárodným štandardom je, že inštitucionálny rámec podpory investícií zastrešuje špecializovaná agentúra. Vláda SR sa v roku 1999 zhodla na potrebe presunu vtedajšej agentúry na podporu SI – a. s. SNAZIR – z pôsobnosti FNM do pôsobnosti MH SR a jej transformácie na príspevkovú organizáciu. Tento zámer vláda v roku 2000 zmenila a rozhodla sa a. s. SNAZIR transformovať na a. s. SARIO vo vlastníctve 6 rezortov a Úradu vlády SR a zároveň do SARIO a.s. presunúť programovú implementačnú jednotku MH SR Phare na podporu investícií a obchodu. Ďalšia zmena nastala v roku 2001, keď vláda rozhodla a.s. SARIO premenovať na a. s. SNAZIR a túto a.s. zlikvidovať a zároveň uložila ministrovi hospodárstva zriadiť š. p. o. SARIO v pôsobnosti MH SR a zabezpečiť presun personálu, odborných poznatkov, technického vybavenia a informačných nosičov do š. p. o. SARIO. Tá svoju činnosť začala od októbra 2001. Tým sa vlastne sčasti zrealizoval pôvodný návrh MH SR z roku 1999.
Na základe projektov Phare bol pre SR zabezpečený v období 1997-2002 transfer odborných poznatkov najlepšej medzinárodnej praxe pre efektívnu podporu SI a obchodu. Väčšina z vyškolených nositeľov týchto odborných poznatkov prešla zo štátneho do súkromného sektora z dôvodu nízkej konkurencieschopnosti štátnych inštitúcií na trhu práce v SR. Experti Phare zdôraznili, že agentúry na podporu investícií zohrávajú pri implementácii úspešných stratégií podpory SI kľúčovú úlohu a pri konečných lokalizačných rozhodnutiach investorov sú často rozhodujúcim faktorom. Príkladom vysoko hodnotených agentúr sú írska Industrial Development Agency Ireland, škótska Scottish Enterprise, česká CzechInvest a singapúrska Economic Development Board. Na základe uvedeného, š. p. o. SARIO postupne nabiehala na kľúčové činnosti pre podporu SI: 
•	vytváranie imidžu - zlepšovanie vnímania krajiny ako vhodného miesta pre investovanie zo strany potenciálnych investorov, 
•	generovanie investícií - pro-aktívna identifikácia a oslovovanie strategických investorov a získavanie ich záujmu investovať v krajine, teda klasická presvedčovacia marketingová činnosť zameraná na zvýšenie prílevu projektov SI, 
•	podpora investorov - reagovanie na oslovenie zo strany potenciálnych strategických investorov a poskytovanie poradenských a informačných služieb pre nich, s cieľom  podporiť investovanie a  napomôcť rýchlej realizácii projektov SI, 
•	navrhovanie zlepšení investičnej klímy - podpora rozvoja medzinárodného konkurencieschopného a príťažlivého investičného prostredia v krajine. Súčasťou týchto štyroch kľúčových činností agentúry je zabezpečovanie marketingového, informačného a konzultačného prepojenia medzi legislatívnym rámcom podpory SI a investormi.
SARIO š. p. o. bola v roku 2002 zapojená do procesu implementácie predvstupových a štrukturálnych fondov EÚ. V rámci toho bola š. p. o. SARIO zaradená do akreditačného procesu pre predvstupové fondy EK, ktoré budú pridelené SR vo Finančnom memorande 2003. SARIO š. p. o. bola tiež zaradená medzi implementačné agentúry štrukturálnych fondov EÚ. SARIO š. p. o. sa stala nositeľom úlohy poskytovať svoje know-how v schválenej priorite „Konkurencieschopnosť“, konkrétne v opatrení „Rozvoj zahraničnej spolupráce a imidžu SR“. 
Skúseností tých najúspešnejších krajín (Írsko, Česko) potvrdzujú, že je nevyhnutné, aby podpora SI bola funkčne oddelená od podpory obchodu, lebo každá z týchto aktivít je orientovaná na úplne odlišný cieľový segment klientov.
SARIO š. p. o. je hlavnou agentúrou SR pre podporu zahraničných investorov a priamo súťaží s agentúrami v konkurenčných krajinách ako sú Maďarsko, Slovinsko, ČR a Poľsko (Tabuľka 2.5.2.1.). Uvedení kľúčoví konkurenti uplatňujú väčšinou proaktívnu podporu zahraničných investícií.
Na celoeurópskej úrovni najlepšie výsledky a hodnotenia doposiaľ dosahoval spomedzi KSVE CzechInvest. Svoje konkurenčné prvenstvo získala táto agentúra postupným rozvojom svojich činností od roku 1993. Stabilná bola organizačno-právna forma CzechInvestu ako príspevkovej organizácie pod českým ministerstvom pre priemysel a obchod (MPO). Kontinuita a intenzita dosahovania cieľov agentúry bola podporená aj stabilnou personálnou politikou MPO, ktoré neuplatňovalo takmer žiadne výmeny manažmentu agentúry, napriek zmenám politických garnitúr. CzechInvest má jasné zameranie činnosti výhradne na podporu investorov a má rozvinutú sieť zahraničných zastúpení, ktorá sa považuje za najefektívnejší marketingový nástroj podpory SI. 
Práve v spomínaných kľúčových parametroch konkurencieschopnosti Slovensko značne zaostáva. Z hľadiska organizačno-právnej formy agentúry a existencie jej zahraničných zastúpení sa SR dostala v roku 2001 zhruba tam, kde bol CzechInvest v roku 1993. Časté výmeny manažmentu agentúry, rozptyľovanie úsilia a prostriedkov medzi podporu investícií a podporu obchodu, absencia zahraničných zastúpení, to sú hlavné faktory, ktoré spôsobili súčasnú slabú konkurenčnú pozíciu SR na trhu SI v oblasti inštitucionálneho rámca podpory SI.
Ku koncu augusta 2001 bolo v databáze agentúry SARIO, a. s. evidovaných 324 projektov. V súčasnosti má š. p. o. SARIO rozpracovaných celkom 105 investičných zámerov (prehľad projektov podľa vybraných kritérií je uvedený v tabuľkách 2.5.2.2. a 2.5.2.3.). Pretože potenciálni investori striktne žiadajú z dôvodu obchodného tajomstva dodržiavať utajovanie ich investičných zámerov, nie je možné poskytnúť podrobnejšie údaje ani vykonať analýzu realizovaných a pripravovaných projektov. Treba zdôrazniť, že podľa medzinárodných skúseností rozhodovanie investora o lokalizovaní svojho projektu SI v konkrétnej krajine trvá v priemere do 2 rokov. Pri aplikovaní tohto pravidla by mali začať prvé rozhodnutia investorov, s ktorými pracuje SARIO š. p. o. vznikať v treťom štvrťroku 2003. Prieskum investorov, ktorý v júli 2002 realizovali experti Phare, ukázal, že prezentácia Slovenska v zahraničí je mnohými existujúcimi investormi považovaná za nedostatočnú a málo sústredenú. Klientské spoločnosti často vytýkali nízku úroveň identity a zamieňanie s inými krajinami, napr. so Slovinskom.
Z hľadiska financovania podporných agentúr je zaujímavá analýza jednotlivých KSVE a ich vzájomné porovnanie (Tabuľka 2.5.2.1.). Ak priložíme rovnakú váhu podpore investícií ako podpore obchodu a ak zohľadníme rozdiely v počte obyvateľov medzi jednotlivými vybranými KSVE, tak Česko vynakladá na podporu investícií zo štátnych zdrojov v prepočte na obyvateľa 2,46-krát viac prostriedkov ako Slovensko. Analogický údaj za Maďarsko je dokonca 3,18-násobok prostriedkov, ktoré v prepočte na obyvateľa vynakladá na inštitucionálnu podporu vstupu investícií Slovensko. Naproti tomu Poľsko vynakladá na agentúru na podporu investícií v prepočte na obyvateľa len 28 % z toho, čo Slovensko. Poľsko však samo o sebe svojou veľkosťou trhu zrejme tento svoj handicap vyrovnáva. Ak by malo Slovensko dosiahnuť v sledovanom ukazovateli úroveň Česka, tak by malo ročný rozpočet aktivít agentúry na podporu investícií zvýšiť na úroveň 1,48 mil. EUR. Ak by ambícia vlády SR bola dosiahnuť úroveň Maďarska, mala by ročný rozpočet na inštitucionálnu podporu SI zvýšiť na 1,91 mil. EUR. Na lepšiu ilustráciu tohto porovnania je možné uviesť, že ak oproti Česku a Maďarsku zohľadníme aj slovenskú nevýhodu malého vnútorného trhu a empirický fakt, že doháňanie rozdielov si vyžaduje nadpriemerné úsilie a náklady, tak ročný rozpočet SR na inštitucionálnu podporu SI by mal byť zrejme ešte o niečo vyšší ako 1,91 mil. EUR.

2.5.3. Inventúra o stave plnenia záväzkov vlády voči zahraničným investorom uzavretých pred účinnosťou zákona 565/2001 o investičných stimuloch

V tabuľke 2.5.3 je priložený zoznam a stav plnenia záväzkov vlády SR voči zahraničným investorom a návrh na riešenie nevysporiadaných záväzkov v členení:
A. Prehľad stavu plnenia záväzkov z podpísaných Memoránd 
B. Záväzky prijaté na úrovni rezortu hospodárstva SR a MPSVR SR
C. Záväzky prijaté na úrovni rezortu hospodárstva SR

Veľká časť záväzkov z priloženého zoznamu nebola splnená z dôvodu, že pri prísľuboch sa nezohľadnili podmienky vyplývajúce zo zákona o štátnej pomoci a zákona o zamestnanosti, ako aj zákona o rozpočtových pravidlách. Všetky nesplnené záväzky je potrebné v spolupráci so SARIO opätovne posúdiť a dohodnúť s investormi také riešenia, ktoré budú v súlade s platnou legislatívou, resp. vláda bude musieť od nich odstúpiť.

2.5.4. Odhad rozpočtových dôsledkov podpory SI podľa zákona 565/2001 o investičných stimuloch
Poskytovanie štátnej pomoci vo forme investičných stimulov podľa zákona o investičných stimuloch vytvára možnosť poskytnúť stimuly investorom, ktoré sú porovnateľné so stimulmi okolitých krajín a ktoré sú v súlade s legislatívou EÚ.  Investičnými stimulmi sa rozumie štátna pomoc na počiatočné investície a na nové pracovné miesta vytvorené v súvislosti s týmito investíciami, poskytovaná na obstaranie hmotného investičného majetku a nehmotného investičného majetku potrebného na začatie výroby alebo na začatie poskytovania služieb alebo na rozšírenie výroby alebo na rozšírenie poskytovania služieb, alebo na kúpu podniku. Poskytuje sa vo forme 
a)	úľavy na dani z príjmov právnických osôb podľa osobitného predpisu,
b)	príspevku na vytvorenie nového pracovného miesta podľa osobitného predpisu,
c)	príspevku na rekvalifikáciu zamestnancov prijatých na vytvorené nové pracovné miesta podľa osobitného predpisu.
Na poskytnutie investičných stimulov nie je právny nárok. Nemožno si ich vymáhať. Ministerstvo hospodárstva SR plní podľa zákona o investičných stimuloch funkciu administrátora, to znamená, že ak žiadateľ splnil všetky požiadavky zo zákona musí predložiť žiadosť na rokovanie vlády. Vláda rozhoduje o schválení investičných stimulov a ich výške.
Na základe uvedeného  konečný dopad na rozpočet bude možné stanoviť až po rozhodnutí vlády k jednotlivým žiadostiam. 
Podľa zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch bude možné postupovať len do konca roku 2003, pretože:
1/ Zákon o investičných stimuloch sa pri investičnom stimule - úľavy na dani z príjmov právnických osôb odvoláva na § 35b a § 35c zákona 366/1999 Z. z. o dani z príjmu v znení neskorších predpisov. Podľa nového návrhu zákona o dani z príjmu od 1.1.2004 nebude možné poskytnú nové daňové úľavy. 
2/ Zákon o investičných stimuloch sa pri investičnom stimule - príspevku na vytvorenie  nového pracovného miesta odvoláva na § 93a, zákona 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov a pri investičnom stimule - príspevku na rekvalifikáciu zamestnancov prijatých na vytvorené nové pracovné miesta sa odvoláva na § 84a zákona o zamestnanosti. Zákon o zamestnanosti sa koncom roku 2003 ruší a ruší sa aj Národný úrad práce.
Nový zákon o dani z príjmu, ani zákony rušiace zákon o zamestnanosti neboli ešte schválené NR SR. Pokiaľ budú schválené v zmysle predložených návrhov zákon o investičných stimuloch stráca od 1. 1. 2004 uplatnenie a všetky žiadosti investorov, ak nebudú vybavené t. j. schválené alebo zamietnuté vládou do tohto termínu, stávajú sa neuplatniteľné (MH SR ku dnešnému dňu eviduje 35 žiadostí, z toho jedna už bola schválená a 6 bolo vrátených pre nesplnenie podmienok).
Na túto situáciu upozorňujeme investorov a novým záujemcom o investičné stimuly, ktorý by chceli predložiť žiadosť po 15. 10. 2003 budeme odporúčať, aby počkali na nové podmienky, ktoré budú upravené novelou zákona o investičných stimuloch.
Na základe posúdenia a zosumarizovania evidovaných požiadaviek na poskytnutie investičných stimulov sú požiadavky na daňovú úľavu z nových investícií podľa § 35b a § 35c zákona o dani z príjmov v jednotlivých rokoch v mil. Sk nasledovné

2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	
0,0	47,5	776,4	1359,3	1572,5	1653,1	1790,7	1753,6	1407,7	1672,7	1360,2	1300,1	558,3	28,0	

Požiadavky na príspevok na nové pracovné miesta a rekvalifikáciu sú v jednotlivých rokoch v tis. Sk

2004	2005	2006	2007	2008	2009	
179690	171570	120400	94430	56420	15260	

Údaje v tabuľkách predstavujú hodnotu investičných stimulov požadovanú investormi do týchto údajov nie sú započítané investičné stimuly pre PSA Trnava. 

2.6. Celkové zhodnotenie výsledkov SR v podpore SI za obdobie 1999-2003

Výrazným povzbudením psychologického naladenia súkromného i štátneho sektora je rozhodnutie automobilky PSA investovať v SR (Prípadová štúdia rozpracovaného projektu PSA Trnava - Príloha č. 2), ktoré je výsledkom intenzívnych podporných činností na strane SR, vykonávaných najmä v priebehu roka 2002. Táto skutočnosť môže vytvárať skresľujúci dojem, že pozícia SR na trhu SI v porovnaní s hlavnými konkurentmi z regiónu KSVE je silná. Kvantitatívne komparatívne analýzy celkového vývoja na trhu SI vo vybratom regióne KSVE však syntetizujú, že pozícia SR je v kľúčových ukazovateľoch zaostáva.
Pri zohľadnení výsledkov štatistických analýz a skutočnosti, že vývoj na trhu SI v KSVE sa v poslednej dobe presúva do dimenzie konkurenčného boja o investície na zelenej lúke, je možné predpokladať výraznejšie zlepšenie pozície SR len za podmienky zrealizovania reformy systému podpory strategických investícií realizovaných v SR.

3. Strategické ciele podpory vytvárania strategických investícií v SR do roku 2006

Prvá a druhá časť tohto materiálu poukazuje na to, že konkurencia na trhu SI v regióne vybratých KSVE je mimoriadne silná a pozícia SR z hľadiska legislatívneho aj inštitucionálneho rámca je v porovnaní s kľúčovými konkurentmi zaostávajúca. Výraznejšie zlepšenie tejto pozície si bude vyžadovať nadpriemernú cieľavedomú aktivitu všetkých zložiek systému podpory realizovania SI v SR na obdobie minimálne 3-5 rokov.

3.1. Stanovenie cieľov vo väzbe na Lisabonskú stratégiu

Slovensko je do Lisabonského procesu zahŕňané ako kandidátska/pristupujúca krajina prostredníctvom pridružovania sa k jednotlivým stratégiám a politikám únie (forma a rozsah záleží väčšinou individuálne od programu/stratégie). Zároveň je do uplatňovania Lisabonskej stratégie vťahované prostredníctvom snahy o napĺňanie cieľov Lisabonu a potrebou implementovať novú legislatívu, ktorú únia priebežne prijíma a vyplýva z Lisabonského procesu.  
Toto pridružovanie sa k Lisabonskej stratégii má skôr charakter ad hoc parciálnych iniciatív, ktoré avšak nie sú v SR vzájomne prepojené vo forme „národnej“ Lisabonskej stratégie s koordinovaným výstupom voči EÚ. Príčinou je najmä fakt, že Slovensko doteraz nemalo a ešte nemá umožnenú priamu účasť na rozhodovacích procesoch únie a tým je len v pozícii prijímateľa rozhodnutí únie. S približovaním členstva však vzniká potreba presnejšieho definovania záujmov SR v rámci Lisabonského procesu a tým aj vytvárania podmienok pre jeho ovplyvňovanie a kladenie dôrazu na priority, ktoré vyhovujú podmienkam v SR.
Vo vzťahu k štátnej podpore investícií sa v rámci Lisabonskej stratégie sa venuje kapitola „Hospodárska súťaž a štátna pomoc“
Ciele EÚ sú zamerané na:
-	podporu efektívnej konkurencie,
-	pokračovanie v trende znižovania podielu štátnej pomoci na HDP a jej presmerovaní k horizontálným cieľom.

V oblasti plnenia sú dosahované nasledovné výsledky.
Celková suma štátnej pomoci v EÚ poklesla zo 105 mld. EUR v roku 1996 na 82 mld. EUR v roku 2000 resp. z 1,3 % z HDP v rokoch 1996-98 na 1,1 % v rokoch 1998-2000 a bola presmerovaná na horizontálne ciele: životné prostredie, výskum a vývoj, resp. o 0,2 percentuálneho bodu poklesla sektorálna a ad hoc štátna pomoc. Úroveň pomoci poklesla takmer u všetkých členských krajín (ČK), okrem Dánska, Írska, Luxemburska a Holandska.
EK pokračuje v zjednodušovaní EÚ pravidiel štátnej pomoci s cieľom zvýšiť účinnosť pri ich aplikácii a začala diskusiu o službách verejného ekonomického záujmu a štátnej pomoci.
Z pohľadu kandidátskych krajín boli dosiahnuté nasledovné výsledky. 
V roku 2000 12 kandidátskych krajín (KK) poskytlo takmer 5 mld. EUR štátnej pomoci, pričom z hľadiska objemu najviac poskytlo Poľsko, Maďarsko, ČR a Rumunsko (čo je viac ako 85 % s celkového objemu). V SR pri poskytnutom objeme pomoci 91 mil. EUR sa dosiahol podiel 0,4 % na HDP a podiel 17 EUR pomoci na obyvateľa alebo 45 EUR vyjadrené v parite kúpnej sily (pre porovnanie v KK to bolo 105 EUR oproti 185 EUR v EÚ), pričom v SR až 1/3 celkovej pomoci (33 mil. EUR) bola poskytnutá vo forme daňových úľav oceliarskemu priemyslu, pričom trend v poskytovaní pomoci v EÚ je viac cez granty ako cez fiškálne schémy.
Z uvedeného prehľadu je zrejme, že SR v oblasti poskytovania štátnej pomoci je hlboko pod úrovňou priemeru EÚ a aj pod priemerom KK. 
EÚ v podpore rozvoja zaostalých regiónov sama porušuje princíp znižovania štátnej pomoci a zaostalým regiónom umožňuje čerpanie štrukturálnych fondov, v rámci ktorých sa realizujú projekty a programy vo forme rôznych foriem štátnej pomoci, pričom ich výška vo vzťahu k HDP daného regiónu niekoľko násobne prevyšuje priemer EÚ.
Z tohto pohľadu SR môžeme považovať za zaostávajúci región s hrubým domácim produktom na jedného obyvateľa v parite kúpnej sily vo výške 48 % priemeru EÚ a poskytovanie štátnej pomoci vo forme investičných stimulov je jeden z najefektívnejších nástrojov na zníženie zaostávania regiónu a zníženia nezamestnanosti.

3.1.1. Zvýšenie PZI prostredníctvom podpory SI

Priestor pre zvyšovanie stavu PZI v SR privatizačným procesom je už takmer vyčerpaný. Aj keď novelizácia zákona 92/1991 Z.z. o podmienkach prevodu majetku štátu na inú osobu je predložená do NR SR a na základe jej schválenia bude umožnený odpredaj aj 51 % akcií energetických podnikov vlastnených FNM SR neočakávame, že k ich odpredaju dôjde v horizonte jedného roka. Je to závažne konštatovanie, pretože prílev PZI v rokoch 2000 až 2002 bol dosahovaný predovšetkým z privatizácie, v roku 2002 to bolo až 85 %. 
Cieľovou skupinou podporného mechanizmu by sa mali stať predovšetkým už etablovaní investori (možnosť a pravdepodobnosť expanzie), ich strategickí subdodávatelia, a  nové (z pohľadu SR) nadnárodné firmy, ktoré expandujú alebo uvažujú o relokalizácii (investície greenfield, resp. brownfield).
Stanovenie strategických cieľov pre SR si vyžaduje zohľadnenie jednak (1) potreby eliminovať zistené nedostatky a slabé stránky systému podpory SI v porovnaní s kľúčovými konkurentmi a jednak (2) zohľadnenie príležitosti rozvíjať silné stránky a konkurenčné výhody SR, spočívajúce najmä vo vzdelaní a kvalifikácii ľudských zdrojov, v pro-reformnom orientovaní vládnej politiky tak, aby SR vo väčšej miere priťahovala SI orientované na vyššiu technológiu a pridanú hodnotu. 
Ďalším aspektom, ktorý je potrebné zohľadniť pri stanovovaní cieľov, sú na jednej strane potreby a potenciál ekonomiky SR a jej štruktúry a na druhej strane potreby, záujmy a plány strategických investorov, ktorí na trhu SI zohrávajú úlohu klientov, o ktorých priazeň a prínosy pre ekonomiku sa Slovenská republika mieni uchádzať.
Na základe vyššie uvedených kritérií je možné rozdeliť strategické ciele podpory SI realizovaných v SR na štyri hlavné oblasti:

3.1.2. Zvýšenie SI orientovaných na znižovanie nákladov.

Je potrebné modifikovať systém podpory SI realizovaných v SR tak, aby bol schopný pritiahnuť viac SI z hľadiska hlavnej súčasnej konkurenčnej výhody SR, ktorou je nízka cena a vysoká kvalifikovanosť pracovných síl. Tento typ investícií v súčasnosti prevláda. Príkladom je oblasť elektrotechnického a automobilového priemyslu, kde ide o výrobu s nižšou príp. strednou hodnotou. Avšak táto konkurenčná schopnosť Slovenska postavená na nízkej cene pracovných síl sa časom stratí. Je však potrebné zachovať príťažlivosť Slovenska pre tento typ projektov v krátkom a strednom časovom horizonte a zlepšiť klímu pre existujúcich investorov tak, aby ich povzbudzovala k spusteniu aktivít s vyššou hodnotou. 
Slovensko má jednoznačnú regionálnu výhodu, pokiaľ ide o dostupnosť pracovných síl a ich cenu, avšak ak má získať z tejto výhody maximálny úžitok, musí vyriešiť niektoré konkurenčné nedostatky v iných oblastiach. Medzi hlavné faktory, ovplyvňujúce zvyšovanie SI založených na nákladoch, patrí:
•	dostupnosť investične pripravených území, 
•	kvalita/kvalifikácia pracovnej sily a náklady ňu, 
•	investičné stimuly, 
•	konkurencieschopnosť agentúry na podporu investícií.

3.1.3. Zvýšenie SI s vyššou pridanou hodnotou

Tento cieľ vyjadruje potrebu pritiahnuť v strednodobom horizonte SI vyššej technologickej úrovne na báze konkurencieschopného podnikateľského prostredia, kde konkurenčnú výhodu určujú také faktory, ako sú vedomosti, zručnosti a kvalifikácia ľudských zdrojov. Na rozdiel od výhody danej nízkymi nákladmi sa konkurenčná pozícia postavená na vedomostiach a zručnostiach nekopíruje tak ľahko. SI postavené na týchto faktoroch budú väčším prínosom pre ekonomiku, a to vo forme trvalých dobre zaplatených vysoko kvalitných pracovných miest, transferu technológií a exportu.
Cieľ 3.1.1. je zameraný predovšetkým na zlepšenie konkurenčnej pozície SR v krátkodobom časovom horizonte a zameriava sa najmä na tie SI do výroby, ktoré sú založené na nákladoch. Avšak SI založené na kvalifikácii a znalostiach predstavujú najrýchlejšie rastúci segment a primárne sa objavujú vo vyspelých krajinách s rozvinutejšou infraštruktúrou. UNCTAD (World Investment Report 2001) uvádza, že služby zaznamenali väčšiu dôležitosť v rámci medzinárodnej produkcie len v priebehu posledného desaťročia, nakoľko tento sektor bol pre SI liberalizovaný len relatívne nedávno. V roku 1999 tvorili viac ako polovicu celkového objemu SI prichádzajúcich do vyspelých krajín a zhruba jednu tretinu v menej rozvinutých krajinách. Tieto SI majú formu výroby vyššej úrovne výskumu a vývoja, projektov založených na službách ako sú softwarové služby a služby podnikom, medzi nimi zdieľané služby, podpora zákazníkov a technická podpora.
Podobne ako v prípade SI založených na efektívnosti nákladov, Slovensko má dobrú pozíciu na to, aby získalo vyšší podiel SI založených na znalostiach. Kľúčovými faktormi dosiahnutia tohto cieľa sú:
•	politická stabilita,
•	stabilný a predvídateľný legislatívny rámec a podnikateľské prostredie,
•	vysoká kvalifikácia pracovnej sily,
•	vyspelá infraštruktúra, najmä telekomunikačná.

3.1.4. Zvýšenie SI realizovaných v menej rozvinutých regiónoch

Tento cieľ je zameraný na dosiahnutie rovnomernejšieho rozvoja jednotlivých regiónov. Toto si bude vyžadovať opatrenia na zvýšenie príťažlivosti tých regiónov, ktoré sú v súčasnosti menej atraktívne. V rámci tohto cieľa bude potrebné jednak zlepšovať existujúce podmienky pre investorov, a jednak zvýšiť mieru stimulovania investorov v menej rozvinutých regiónoch. 
Experti Phare poukazujú, že skúsenosti EÚ ukázali, že najmä dostupnosť dobre vybavených priemyselných parkov s náležitými službami môže významne zvýšiť príťažlivosť danej lokality a môže viesť k rýchlym, pozitívnym rozhodnutiam. Medzi hlavné faktory, ktoré ovplyvňujú dosahovanie tohto cieľa, patrí:
•	infraštruktúra - dopravná vybavenosť územia,
•	konkurencieschopné priemyselné parky,
•	regionálne štruktúrované investičné stimuly.

3.1.5. Zvýšenie SI do perspektívnych odvetví

Odvetvia, ktoré sú z hľadiska SI perspektívne pre SR, sú najmä tie, v ktorých sú pri získavaní SI ostatní členovia V4 najúspešnejší. Tieto sektory sú dôležité aj pre SR, lebo z pohľadu celého regiónu vybraných KSVE vykazujú doposiaľ najvyšší objem investícií. V týchto sektoroch pravdepodobne existuje aj potenciál na ďalší rast SI v SR. 
Na základe analýz vnútorného a vonkajšieho hospodárskeho prostredia, v ktorom operuje SR, vykonaných konzultantmi EÚ a expertmi Phare, sa ako perspektívne javia nasledovné odvetvia:
•	Komponenty pre automobilový priemysel - s dôrazom na elektrotechniku a elektroniku pre automobily. (K montáži automobilov sa bude pristupovať na individuálnej báze).
•	Strojárstvo - presné strojárstvo.
•	Informačné a komunikačné technológie, elektrotechnický priemysel - komponenty, dielčie montážne práce pre koncové hardwarové produkty (Napriek súčasnému poklesu v tomto sektore sa predpokladá jeho nárast na 3 000 mld. USD do roku 2006).
•	Software - správa databáz, aplikačný serverový software, software pre riadenie uchovávania dát, IT služby, sieťové spracovanie a komunikácie.
•	Farmaceutický priemysel a výroba lekárskych prístrojov.
•	Technologicky založená chémia a biotechnológie.
•	Strategické podnikateľské služby - podpora zákazníkov, technická podpora, centralizované služby – napr. centralizácia obslužných činností, ako sú finančná správa, ľudské zdroje, logistika a IT.
Na tieto sektory sa kladie dôraz z nasledujúcich dôvodov:
•	Potenciál zabezpečiť veľký počet trvalých a kvalitných pracovných miest.
•	Možnosť umiestnenia v regiónoch (Existujúce spoločnosti pôsobiace v sektore komponentov pre automobilový priemysel a v elektrotechnickom sektore elektroniky sú v rámci Slovenska regionálne dobre rozptýlené.)
•	Projekty zabezpečia významné nové exportné aktivity.
•	Potenciál zabezpečiť domácim spoločnostiam značné príležitosti pre vytvorenie prepojení a pritiahnutie strategických subdodávateľov a poskytovateľov služieb.
•	Predmetné odvetvia sú z globálneho hľadiska rastové.
•	Ide o sektory, kde SI do nových kapacít v rámci Európy resp. strednej Európy prevládajú.
•	Spoločnosti pôsobiace v týchto sektoroch majú potenciál stať sa trvalým zdrojom nových projektov, čo vedie k hlbšiemu a širšiemu zakoreneniu projektov v hostiteľskej krajine.
•	Potenciál vytvárať odvetvové zoskupenia.
Ostatné sektory - ako je spracovanie dreva, sklársky, chemický, potravinársky priemysel a odvetvia vyrábajúce ďalšie spotrebné výrobky - tiež poskytujú príležitosti, avšak v obmedzenejšom rozsahu než sektory uvedené vyššie. Z tohto dôvodu je potrebné, aby agentúra SARIO k jednotlivým prípadom v tzv. ostatných sektoroch pristupovala individuálne.
Priame zameranie sa na investorov do konkrétnych odvetví a generovanie investičných príležitostí z týchto odvetví je najmä záležitosťou marketingových aktivít agentúry na podporu SI, pričom za najúčinnejšiu metódu generovania týchto SI sa považuje priamy marketing prostredníctvom zahraničných zástupcov v hlavných zdrojových krajinách. S touto oblasťou je úzko spojené vytváranie pružných národných vzdelávacích a kvalifikačných kapacít pre zvýšenie dostupnosti pracovnej sily kvalifikovanej špecificky pre jednotlivé perspektívne odvetvia.

Faktory dosahovania strategického cieľa 3.1.4. zahŕňajú najmä:
•	účinná agentúra na podporu SI, najmä jej systém priameho marketingu prostredníctvom zahraničných zastúpení,
•	flexibilný systém vzdelávania a kvalifikácie, ktorý pružne reaguje na požiadavky trhu SI, alebo skôr proaktívne vytvára disponibilnú pracovnú silu príťažlivú pre cieľové odvetvia.

3.2. 	Vzťah medzi strategickými cieľmi a faktormi vplyvu na ich dosahovanie

Vzťah medzi definovanými cieľmi a jednotlivými faktormi konkurencieschopnosti na trhu SI znázorňuje nasledovná matica. Definuje mieru, akou zmeny jednotlivých faktorov konkurencieschopnosti vplývajú na dosahovanie stanovených strategických cieľov podpory SI:

	SI založené na nákladoch	SI s vysokou prid. hodnotou	Regionálny rozvoj	Perspektívne odvetvia	
Politická stabilita	Pomerne dôležité	Absolútne nevyhnutné pre výrobu vzhľadom na vyššiu úroveň kapitálových investícií  	Nejde o regionálnu otázku	Dôležité	
Všeobecný. legislatívny rámec a podnikateľské prostredie	Veľmi dôležité	Životne dôležité	Treba sa vyhnúť  nezrovnalostiam v  implementácii v rámci jednotlivých regiónov	Veľmi dôležité	
Investičné stimuly
	Pomerne dôležité	Pomerne dôležité, pri rastúcej hodnote má však ich vplyv klesajúcu tendenciu. 	Rozhodujúce pre pritiahnutie investorov do menej rozvinutých regiónov	Dôležité pre niektoré odvetvia, v ktorých ponúkajú stimuly aj iné krajiny.	
Kvalifikovaná pracovná sila
	Pomerne dôležité, avšak v tejto oblasti ide najmä o činnosti  nevyžadujúce vyššiu kvalifikáciu	Životne dôležité	Životne dôležité	Veľmi dôležité, zo zohľadnením kvalifikačných špecifík odvetví.	
Cena pracovnej sily
	Životne dôležité	Dôležité	Dôležité, nakoľko regionálne sadzby sa môžu navzájom líšiť až o 30% 	Dôležité, najmä ak je táto oblasť predmetom konkurenčného boja v odvetví.	
Podnikateľské parky
	Životne dôležité	Životne dôležité, pričom by mali existovať prepojenia na technologické parky a pod.  	Životne dôležité, keďže bývajú nutnosťou pri kompenzovaní nedostatočnej infraštruktúry   	Dôležité pre vytváranie väzieb na subdodávateľov a na vznik synergie formou clustrov.	
Infraštruktúra
	Pomerne dôležité	Pomerne dôležité, najmä telekomunikácie	Zlepšenia sú vítané, ale ide o dlhodobú problematiku	Dôležitá, s ohľadom na špecifiká jednotlivých odvetví	
Investičná agentúra
	Veľmi dôležitá pri propagovaní výhod SR 	Veľmi dôležitá pre podrobné informovanie o možnostiach SR a budovanie vzťahov s investormi  	Veľmi dôležitá pre demonštrovanie alternatívnych možností umiestnenia a usmerňovanie regionálnych iniciatív 	Veľmi dôležitá pre sledovanie vývoja v jednotlivých odvetviach v zahraničí a proaktívne identifikovanie a generovanie investičných príležitostí zo zdrojových teritórií.	
Prameň: Analýza MH SR z údajov Phare, OECD a iných.

Aj keď faktory konkurencieschopnosti (uvedené hrubým písmom v prvom stĺpci matice) majú potenciál pôsobiť do určitej miery na všetky ciele, je možné si všimnúť, že niektoré z faktorov sú pre jednotlivé ciele viac relevantné, majú na ich dosahovanie väčší vplyv. V ďalšej časti materiálu sú rozobrané hlavné faktory konkurencieschopnosti ovplyvňujúce každý zo štyroch strategických cieľov, ako aj odporúčania opatrení na modifikáciu týchto faktorov. 
Dôležitú úlohu pri definovaní cieľov a opatrení zohrala misia expertov EÚ financovaná z programu Phare, ktorí okrem poskytnutia svojich vlastných dlhoročných medzinárodných odborných poznatkov a skúseností využili aj metódu štruktúrovaných rozhovorov s takmer 120 predstaviteľmi súkromného i verejného sektora pôsobiacimi v oblasti SI v SR.
K prioritám SR patrí aj podpora MSP, ktoré sú podľa Grantovej schémy štátnej pomoci tiež predmetom podpory, formou nenávratných finančných príspevkov (grantov) zo štrukturálnych fondov EÚ a štátneho rozpočtu. V súvislosti s týmto materiálom je cieľom pomoci okrem iného aj rozvoj kooperačných vzťahov medzi malými a strednými podnikmi vo väzbe na veľké podniky.

4. Konkretizácia odporúčaní smerovaných na dosiahnutie strateg. cieľov

Odporúčania na vykonanie opatrení na dosiahnutie strategických cieľov stanovených v časti 3 tohto materiálu je možné v stručnosti zhrnúť do konkrétnych odporúčaní uvedených ďalej v tejto časti. Bližšie zdôvodnenie jednotlivých odporúčaní vyplýva z analýz a záverov častí 1 a 2 a k nim sa pripájajú ešte ďalšie doplňujúce a zdôvodňujúce informácie uvedené v prílohe č. 3.

4.1. Všeobecný legislatívny rámec podnikania

Odporúčanie 4.1.1.
Pokračovať v zjednodušovaní a skracovaní postupu registrácie spoločností tak, aby proces registrácie spoločnosti netrval dlhšie ako 2 týždne.

Odporúčanie 4.1.2.
Následné služby pre existujúcich investorov využívať na identifikáciu administratívnych bariér investovania a podnikania v SR. Systém pravidelnej starostlivosti o existujúcich investorov využívať na identifikáciu administratívnych bariér investovania a podnikania v SR a každoročne vypracovať návrh prioritných opatrení na uľahčenie administratívnych úkonov súvisiacich s fungovaním podniku v SR. Návrh týchto opatrení bude vhodné včleniť do pravidelnej analýzy podnikateľského prostredia SR.

Odporúčanie 4.1.3. 
Zjednodušiť a skrátiť celé stavebné konanie na polovicu. Znížiť počet požadovaných povolení o polovicu tak, aby boli v súlade s najjednoduchšími a najrýchlejšími štandardami Európskej únie. Znížiť byrokraciu, vrátane pozemkových úradov potvrdzujúcich vlastníctvo pozemkov.

4.2. Investičné stimuly 

4.2.1. Využívanie potenciálu na poskytovanie stimulov pre vybrané strategické projekty

Odporúčanie 4.2.1. 
Novelizovať meritórnu legislatívu SR o investičných stimuloch tak, aby vytvárala dostatočný rámec na plné využívanie potenciálu povolenej kumulatívnej štátnej pomoci pre vybrané projekty strategických investícií. Umožniť pri vybraných strategických projektoch, na ktorých má vláda osobitný národohospodársky záujem, poskytovať investičné stimuly v kumulatívnej výške do plnej hodnoty regionálnych obmedzení 20 %, resp. 50 % z oprávnených nákladov.

4.2.2. Otázka implementácie rozhodnutia o udelení investičných stimulov

Odporúčanie 4.2.2. 
Na základe priamej komunikácie medzi š. p. o. SARIO a investormi je potrebné monitorovať praktickú realizáciu poskytovania investičných stimulov a o zistených nedostatkoch operatívne informovať MH SR. Touto cestou by sa malo zabezpečiť plnenie oficiálnych prísľubov vlády voči investorom a identifikovať možné nedostatky súčasného systému poskytovania investičných stimulov.

4.2.3. Vylepšenie rámca pre stimuláciu investícií založených na znalostiach a pre pritiahnutie investícií do menej rozvinutých regiónov

Odporúčanie 4.2.3. 
Novelizovať zákon o investičných stimuloch a súvisiace predpisy tak, aby bola znížená podmienka investovanej sumy pre poskytnutie investičných stimulov u odvetví založených na znalostiach, ako sú informačné technológie, medzinárodné služby a výskum a vývoj na úroveň 1mil. EUR. Ak v týchto odvetviach investor zamestná viac ako 50 osôb, mala by byť požadovaná výška investície znížená na 0,5mil. EUR.

4.2.4.	Zníženie korupčných rizík a zjednodušenie administratívnych postupov udeľovania investičných stimulov

Odporúčanie 4.2.4. 
Vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh novelizácie príslušných predpisov na poskytovanie investičných stimulov tak, aby boli odstránené korupčné riziká a zjednodušené administratívne postupy pri poskytovaní investičných stimulov.

4.2.5. 	Využívanie predvstupových a následne štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ na podporu investícií, najmä do menej rozvinutých regiónov

Odporúčanie 4.2.5. 
Zapracovať do NRP a do príslušných sektorových a regionálnych operačných programov čo najvyššie finančné rámce na granty na podporu realizácie investícií (SOP PS opatrenie 1.1 podpora nových a existujúcich podnikov) v SR a jej regiónoch (na vytváranie nových pracovných miest, na rekvalifikáciu, na vyspelé technológie a na výskum a vývoj) so zámerom umožniť čo najefektívnejšie využívanie prostriedkov NRP na rozvoj hospodárstva, ľudských zdrojov a regiónov SR stimuláciou SI realizovaných v SR.

4.3. Kvalifikácia ľudských zdrojov

Odporúčanie 4.3.1 
Dosiahnuť užšiu interakciu medzi priemyslom a vzdelávaním v záujme zvýšenia spoločných aktivít – napr. spoločných výskumno-vývojových projektov so zámerom vytvoriť podmienky pre hlbšiu spoluprácu univerzít a iných vzdelávacích inštitúcií s etablovanými SI a posilňovať stabilitu SI na Slovensku. 

Odporúčanie 4.3.2. 
Zabezpečovať zvyšovanie počtu absolventov vysokých škôl so zameraním na strategické perspektívne odvetvia so zámerom dosiahnuť zvýšenie počtu absolventov VŠ na 30 % a v rámci toho podielu študentov technických odborov na 50 % s dôrazom na strategické perspektívne odvetvia.

Odporúčanie 4.3.3.
Zvyšovať povedomie o dôležitosti jazykových a počítačových zručností na základnej aj strednej úrovni škôl so zámerom zvýšiť záujem a poskytovanie jazykovej a počítačovej kvalifikácie už na základnej a strednej úrovni škôl, v rámci ktorého bude aspoň pre každé štyri deti k dispozícii jeden počítač a každé dieťa sa bude učiť svetový jazyk.

4.4. Kvalita a cena pracovnej sily

Odporúčanie 4.4. 
Zabezpečiť zvýšenú informovanosť potenciálnych investorov o priaznivom pomere medzi nízkou cenou a vysokou kvalifikáciou pracovnej sily v SR so zámerom motivovať potenciálnych investorov k tomu, aby čo najviac využívali priaznivý pomer medzi nízkou cenou a vysokou kvalifikáciou pracovnej sily v SR v porovnaní s ostatnými vybranými KSVE

4.5. Priemyselné parky a regionálny rozvoj

4.5.1. Strategické priemyselné parky

Odporúčanie 4.5.1. 
Predložiť na rokovanie vlády koncepciu budovania strategických priemyselných parkov pre podporu SI do regiónov SR so zámerom definovať potenciálne lokality pre strategické priemyselné parky, ktoré sú medzinárodne konkurencieschopné, vrátane návrhu financovania a organizačno-právneho zabezpečenia.

4.5.2. Odstránenie finančných bariér budovania priemyselných parkov

Odporúčanie 4.5.2.1. 
Zrušenie poplatku za preradenie takej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu, ktorá bude využitá pre výstavbu priemyselných areálov so zámerom zrušiť systém poplatkov za preradenie pôdy z poľnohospodárskeho na priemyselné využitie a tým sprístupniť lokality príťažlivé pre SI mestám a obciam na budovanie priemyselných parkov (už bolo realizované). Zrušenie poplatku za preradenie zalesnenej pôdy z lesného fondu, ktorá bude využitá pre výstavbu priemyselných

Odporúčanie 4.5.2.2.
Predložiť na rokovanie vlády návrh legislatívnej normy na zrušenie podmienky potvrdeného záväzku dvoch investorov na jedného pre udelenie podpory na zriadenie priemyselného parku v rámci zákona o podpore na zriadenie priemyselných parkov a tým vytvoriť podmienky pre realizáciu odporúčania 4.5.1. tohto materiálu.

Odporúčanie 4.5.2.3
Novelizovať zákon o priemyselných parkoch, tak bola znížená  podmienka spolufinancovania nákladov zo strany obce alebo mesta podľa tohto zákona z 30 na 10 %. Týmto opatrením sa sleduje podporiť zriadenie priemyselných parkov v najzaostalejších regiónoch.

4.5.3. 	Inštitucionálna podpora pre regióny a obce pri budovaní priemyselných parkov a formulovaní regionálnych koncepcií podpory SI

Odporúčanie 4.5.3.1. 
Vypracovať a realizovať program zvyšovania povedomia a kvalifikácie predstaviteľov miest a obcí o koncepciách hospodárskeho rozvoja regiónov a úlohe priemyselných parkov v podpore SI do regiónov SR so zámerom zvýšiť povedomie a kvalifikáciu predstaviteľov miest a obcí o koncepciách hospodárskeho rozvoja regiónov a úlohe priemyselných parkov v podpore SI do regiónov SR.

Odporúčanie 4.5.3.2. 
Vypracovať regionálne koncepcie podpory SI so zámerom definovať opatrenia na podporu SI do jednotlivých regiónov SR.

4.5.4. Akreditačná schéma

Odporúčanie 4.5.4. 
Vypracovať systém akreditácie pre priemyselné parky a priemyselné areály so zámerom umožniť investorom objektívne porovnanie existujúcich priemyselných zón a parkov.

4.6. Infraštruktúra

Odporúčanie 4.6.
Zvýšiť podiel financovania rozvoja diaľnic a telekomunikačnej siete z prostriedkov NRP tak, aby NRP výraznejšie zohľadnil stratégiu SR pre SI a zvýšil financovnie rozvoja diaľnic a telekomunikačnej siete zo štrukturálnych fondov EU a aby bol maximalizovaný pozitívny dopad štrukturálnych fondov na potenciál SR pre pritiahnutie SI.

4.7. Agentúra na podporu strategických investícií

Odporúčanie 4.7.1. 
Zriadiť zahraničné kancelárie š. p. o. SARIO v hlavných zdrojových teritóriách SI. Zabezpečiť vykonávanie priameho marketingu v zdrojových teritóriách ako najúčinnejšieho nástroja generovania nových investičných príležitostí so zámerom zabezpečiť efektívnu realizáciu opatrení podľa odporúčania 4.4. tohto materiálu.

Odporúčanie 4.7.2. 
Zriadiť regionálne kancelárie š. p. o. SARIO vo všetkých VÚC okrem Bratislavy so zámerom zabezpečiť efektívnu realizáciu opatrení podľa odporúčaní 4.1.2., 4.5.1., 4.5.3.1., 4.5.3.2. a 4.5.4. tohto materiálu.

Odporúčanie 4.7.3. 
Vypracovať stratégiu budovania image a identity SR v zahraničí ako výhodnej potenciálnej lokality pre SI, vrátane návrhu jej financovania, so zámerom zvýšiť povedomie o výhodách investovania v SR u medzinárodných investorských kruhov a odstrániť prekrývanie pojmu Slovakia s pojmom Slovenia.

Odporúčanie 4.7.4. 
Zabezpečiť financovanie inštitucionálneho zabezpečenia podpory realizácie SI v SR podľa vývoja v porovnateľných krajinách SVE so zámerom postupne vybudovať medzinárodne konkurencieschopnú agentúru na podporu realizácie SI v SR s regionálnymi a zahraničnými kanceláriami.

Odporúčanie 4.7.5.
Vypracovať a realizovať plán generovania investičných príležitostí v perspektívnych odvetviach prostredníctvom priameho marketingu vykonávaného zahraničnými zástupcami agentúry SARIO v hlavných zdrojových teritóriách SI so zámerom zvýšenia SI do perspektívnych odvetví a zabezpečenia pozitívnych dopadov týchto SI na ekonomiku SR.

5. Návrh režimu podpory investovania do roku 2006

5.1. Definícia pojmu strategická  investície a systém jej podpory

Strategická investícia je taká  investícia, ktorá sa realizuje priamou formou investovania do obstarávania nového hmotného investičného majetku a nehmotného investičného majetku (ďalej len investičný majetok) ktorá spĺňa nasledovné kritéria:

Základná charakteristika strategickej investície

Výška investície a účel investície
1/ Investičný majetok je obstaraný za účelom vybudovať nový podnik (investícia na zelenej  lúke) a z hľadiska šetrenia poľnohospodárskeho fondu a ekologického hľadiska aj oživenie súčasne nevyužitých plôch a podnikov (brown field investície).
2/ Investíciou sa založí nové odvetvie, alebo dôjde k významnému rozvoju existujúceho odvetvia.
3/  Investíciou sa podporí významný transfer moderných technológií na Slovensko, ktorý bude zároveň sprevádzaný dokázateľnou difúziou týchto technológií aj do iných odvetví a sektorov hospodárstva.
4/  Minimálna výška investície je 100 mil. EUR (celkové investičné náklady) alebo ekvivalent tejto sumy ak sa investícia bude realizovať v inej mene. 
5/ Investícia vytvorí minimálne 400 nových pracovných miest a priemerný stav zamestnancov sa nezníži minimálne po dobu piatich rokov od ukončenia investície.
6/ Strategický investor sa zaviaže, že bude vykonávať svoju podnikateľskú činnosť minimálne po dobu 5 rokov, resp. počas poskytovania daňových úľav odo dňa ukončenia investície a počas celej tejto doby neprevedie svoj majetok v prospech tretích osôb.

Pomocné charakteristiky strategickej investície
1/ Výška pridanej hodnoty získaná investíciou. 
2/ % zvýšenia HDP na obyvateľa v danom regióne.
3/ Zvýšenie zamestnanosti v regióne.
4/ Zvýšenie exportu produkcie, zníženia importu. 
5/ Využitie domácich surovín a tovarov a využitie domácich subdodávateľov.

Zásady pri schvaľovaní SI (upresnia sa v zákone o investičných stimuloch)
1/ Podstatne zefektívnenie schvaľovacieho procesu na úrovni ministerstva 
2/ Miesto medzirezortného pripomienkového konania bude zriadená „výberová komisia“ zo zástupcov porady ekonomických ministrov, Úradu pre štátnu pomoc a zamestnávateľov (cieľ – urýchlené konanie)
3/ Konečné rozhodnutie o strategickej investícii bude v kompetencii vlády SR

Formy podpory strategickej investície (podmienky a spôsob ich poskytovania sa upresni v zákone o investičných stimuloch)
Možné formy sú:
(1) Priama forma štátnej pomoci bude najmä:
a)	dotácia, príspevok, grant, (na špecifikované účely najmä na obstaranie  hmotného a nehmotného majetku  /investičného majetku/ súvisiace s investíciou – vytvorenie pracovných miest rekvalifikáciou a podobne),
b)	úhrada časti úveru, 
c)	návratná finančná výpomoc. 

(2) Nepriama forma štátnej pomoci bude najmä: 
a)	prevzatie štátnej záruky alebo bankovej záruky, 
b)	poskytnutie úľavy na dani, 
c)	predaj nehnuteľného majetku štátu alebo obce za cenu nižšiu, ako je trhová cena,
d)	poskytovanie poradenských služieb bezplatne alebo za čiastočnú úhradu.

Strategický investor – ide o investora, ktorý realizuje strategickú investíciu schválenú vládou.

5.2. Programová podpora investovania 

Pri návrhu programovej štruktúry vychádzame z možnosti využitia štrukturálnych fondov v rámci Sektorového operačného programu priemysel a služby v rámci opatrenia 1.1. Podpora rozvoja nových a existujúcich podnikov a vybraných služieb a navrhujeme programy rozčleniť na:
1.	Podporu malých a stredných podnikov z maximálnou dotáciou na hmotný a nehmotný investičný majetok do výšky 3,5 mil. EUR. MH SR už má predloženú Schému podpory malých a stredných podnikateľov na Úrad pre štátnu pomoc. Predmetom schémy je poskytovanie štátnej pomoci (ďalej len pomoc), formou nenávratných finančných príspevkov zo štrukturálnych fondov EÚ a štátneho rozpočtu, zameranej na podporu rozvoja a zvyšovania konkurencieschopnosti malých a stredných podnikateľov vo výrobnej sfére, ktorá je jednou z priorít Vlády Slovenskej republiky v období prípravy vstupu a po vstupe SR do Európskej únie. Na túto schému sú v roku 2004 vyčlenené finančné zdroje vo výške 59,22 mil. Sk zo štátneho rozpočtu a 72,94 mil. Sk  z prostriedkov ES a ako hlavná forma podpory sa navrhuje dotácia na hmotný a nehmotný investičný majetok.
2.	Podporu veľkých podnikov formou dotácie na hmotný a nehmotný investičný majetok. MH SR vypracuje a predloží na schválenie Úradu pre štátnu pomoc návrh programu podpory rozvoja zaostalých regiónov obstaraním HIM a NHIM určeného pre veľkých podnikateľov. Ciele uvedeného programu budú zamerané na rozvoj regiónov s nízkou životnou úrovňou a vysokou mierou nezamestnanosti. Štátna pomoc na rozvoj regiónov sa môže poskytnúť podnikateľovi v tomto prípade na obstaranie investičného majetku potrebného na začatie výroby (poskytovania služieb) novovzniknutým podnikateľom alebo na rozširovanie výroby (poskytovania služieb), alebo na činnosti, ktoré vyžadujú zmeny vyrábaných tovarov (služieb), alebo výrobného procesu podnikateľa, alebo na kúpu podniku, ktorého prevádzkovanie podnikateľ skončil alebo by jeho prevádzkovanie musel skončiť (§ 6 zákona o štátnej pomoci).

Záver

Jedným zo základných predpokladov pre prilákanie investícií vo všetkých cieľoch uvedených v bodoch 3.1.1 až 3.1.5 je vytváranie kvalitného podnikateľského prostredia. 
Významným smerom v politike podpory podnikania je najmä zjednodušenie a sprehľadnenie legislatívy, redukcia jej prekážok ťažiacich podnikateľské subjekty. Za posledné roky sa skvalitnili najmä legislatívne normy, ktoré sprehľadnili a urýchlili proces vznikania a zanikania podnikových subjektov a spresnili ich fungovanie v ekonomike (novela zákona o konkurze a vyrovnaní, Obchodného zákonníka a  Živnostenského zákona, nový zákon o účtovníctve, zákon o štátnej pomoci a pod.).
Návrh opatrení v tejto oblasti je súčasťou “Správy o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie“, ktorú MH SR predkladá na rokovanie vlády SR pravidelne v ročných intervaloch.
Významným impulzom pre podporu investovania je schválená daňová a sociálna reforma, tieto reformy podstatne zlepšujú podnikateľské prostredie v SR, avšak v prostredí krajín V-4, kde sa jednotlivé krajiny predbiehajú v poskytovaní rôznych druhov štátnej pomoci pre strategických investorov je nevyhnutné zachovať aj investičné stimuly. Synergickým efektom z uskutočnenia daňových a sociálnych reforiem a poskytovania stimulov môže byť úspech ako dosiahlo Írsko. 
Poskytovanie selektívnych výhod vo forme investičných stimulov v súlade s pravidlami EÚ považujeme ako dočasnú formu podpory, ktorej cieľom má byť akcelerácia ekonomického rozvoja v zaostalých regiónoch a navrhnuté opatrenia budú mať dočasný charakter s dobou do roku 2006.

6. Tabuľky a grafy

Tabuľka 1.6.: Porovnanie produktivity práce medzi domácimi podnikmi a pobočkami zahraničných firiem za vybrané ekonomiky
 	 	 	Pobočky zahraničných firiem	 	 	Domáce firmy	
 				Pridaná	Produktivita			Pridaná	Produktivita	
 			Pracovníci	hodnota	práce		Pracovníci	hodnota	práce	
Ekonomika	Rok	 	(tis.)	(mil. USD)	(USD)	 	(tis.)	(mil. USD)	(USD)	
Vyspelé štáty									 	
Fínsko	1998		52,8	3 696,5	70 005		361,1	24 345,6	67 414	
Francúzsko	1996		807,0	61 307,4	75 970		2 982,2	303 385,6	101 732	
Írsko	1998		115,2	30 916,5	268 272		130,5	3 205,7	24 571	
Japonsko	1998		177,5	12 300,4	69 284		12 433,5	669 858,8	53 875	
Holandsko	1996		160,5	16 978,5	105 793		506,3	35 176,4	69 477	
Nórsko	1992		18,0	1 080,5	59 911		227,1	12 513,6	55 100	
Portugalsko	1998		79,0	2 783,7	35 234		926,9	19 155,0	20 665	
Švédsko	1999		397,7	27 377,1	68 845		176,5	13 661,7	77 417	
Spojené kráľovstvo	1997		745,8	59 221,3	79 402		3 389,2	175 846,7	51 885	
Spojené štáty	1999		2 274,8	236 165,0	103 818		17 795,2	1 264 635,0	71 066	
Rozvojové krajiny									 	
Čína	1997		5 987,9	43 105,6	7 199		55 594,1	146 372,5	2 633	
Hong Kong	1994		67,5	2 422,0	35 881		355,5	9 335,0	26 259	
Malajzia	1995		526,7	12 082,7	22 940		842,3	11 727,0	13 923	
Singapúr	1999		168,1	19 904,9	118 411		178,7	3 883,6	21 734	
Tajwan	1994	 	258,6	25 131,7	97 193	 	2 180,1	44 763,5	20 533	
Prameň: UNCTAD										

Tabuľka 1.7.1.: Odhadované invetičné stimuly za vybrané projekty SI v rokoch 1995-2000
Rok posyt-	 	Krajina reali-	 	 	Tis. USD na jedno	
nutia stimulu	 	zácie projektu	 	Investor	pracovné miesto	
1995		Brazília		Volkswagen	54-94	
1995		Spojené kráľovstvo		Siemens	51-190	
1996		Brazília		Renault	133	
1996		Brazília		Mercedes-Benz	340	
1996		Nemecko		Dow	3400	
1996		Izrael		Intel	300	
1996		Spojené kráľovstvo		Hyundai	190	
1996		Spojené kráľovstvo		LG	48	
1997		India		Ford	420	
1997		USA		Shintech	500	
1997		USA		Daimler Benz	100	
1998		Spojené kráľovstvo		Ford	138	
1998		Spojené kráľovstvo		IMR	63,4	
1998		Spojené kráľovstvo		Dupont	201	
1998		USA		Toyota	69	
2000		Kanada		Mosel Vitelic	450	
2000		Izrael		Intel	350	
2000	 	USA	 	Honda	105	
Prameň: Adaptované od Loewendahl				

Tabuľka 1.7.2.: Porovnanie investičných stimulov ČR a SR na nové prac. miesta a rekvalifikáciu	
Štát	Skupina okresov	Počet okresov	Grant na nové prac. miesto	Grant na rekvalifikáciu	
Česko	A	12	200.000 CZK 
(260 000 SKK)	35%	
 	B	8	120.000 CZK 
(158 000 SKK)	30%	
 	C	11	80.000 CZK 
(104 000 SKK)	25%	
 	D	40	0 CZK	0%	
Slovensko	Nezam. nad 30%	7	160 000 SKK	10 000 SKK	
 	Nezam. 25-30%	15	130 000 SKK	10 000 SKK	
 	Nezam. 20-25%	16	100 000 SKK	10 000 SKK	
 	Nezam. 15-20%	21	70 000 SKK	10 000 SKK	
 	Nezam. 10-15%	11	40 000 SKK	10 000 SKK	
 	Nezam. 0-10%	9	30 000 SKK	10 000 SKK	
Prameň: Analýza MHSR 2002				

Tabuľka 2.1.: Prílev PZI podľa hostiteľských regiónov v rokoch 1990 - 2001 (mil. USD)
Hostiteľský región	1990-1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
 	(roč. priem.)	 	 	 	 	 	 	 	
Svet	225973	386259	478079	694302	1088277	1492014	734895	 	
   Vyspelé štáty	145019	219908	267947	484239	837761	1227476	503144	 	
      Západná Európa	87383	115863	137890	274739	507222	832067	336210	 	
      Severná Amerika	47058	94089	114925	197243	307811	367529	151900	 	
      Astrália, Izrael, Jap. a N. Zél.	10578	9955	15132	12257	22728	27880	15034	 	
   Rozvojové krajiny	74288	152685	191022	187611	225140	237894	204801	 	
   Stredná a východná Európa	6666	13666	19110	22452	25376	26644	26950	 	
      Albánsko	42	90	48	45	41	143	181	 	
      Bielorusko	12	105	352	203	444	90	169	 	
      Bosna a Hercegovina		-2	1	55	149	131	164	 	
      Bulharsko	57	109	505	537	819	1002	689	 	
      Chorvátsko	120	516	551	1014	1635	1127	1442	 	
      Česko	947	1428	1300	3718	6324	4986	4916	8436	
      Estónsko	165	150	267	581	305	387	538	 	
      Maďarsko	1863	2275	2173	2036	1944	1643	2414	1193	
      Lotyšsko	116	382	521	357	348	408	201	 	
      Litva	36	152	355	926	486	379	446	 	
      Moldavsko	31	24	79	74	37	138	150	 	
      Poľsko	1396	4498	4908	6365	7270	9342	8830	4119	
      Rumunsko	162	263	1215	2031	1041	1025	1137	 	
      Ruská Federácia	1167	2579	4865	2761	3309	2714	2540	 	
      Slovensko	147	370	215	527	403	2155	1224	4006	
      Slovinsko	150	173	334	215	106	136	503	1865	
      Macedónsko	17	12	16	118	32	178	530	 	
      Ukrajina	206	521	624	743	496	595	772	 	
      Juhoslávia	82	 	740	113	112	25	165	 	
Prameň: prepočty MH SR zo zdrojov UNCTAD a centrálnych bánk

Tabuľka 2.2.1.: Vývoj stavu PZI na obyvateľa v USD vo vybraných KSVE za obdobie 1995-2002
	1995	1999	2000	2001	2002	
ČR	714	1704	2101	2599	3426	
SK	215	421	692	876	1620	
MR	1169	1780	1942	2310	2427	
PR	203	627	868	1096	1203	
SN	882	1317	1405	1625	2582	

Prameň: prepočty MH SR zo zdrojov UNCTAD a centrálnych bánk

Graf 2.2.1: Vývoj stavu PZI na obyvateľa v USD vo vybraných KSVE za obdobie 1995-2002

Tabuľka 2.2.2.: Vývoj prílevu PZI v mil. USD vo vybraných KSVE za obdobie 1998-2002
	1998	1999	2000	2001	2002	
ČR	3718	6324	4986	4916	8436	
SK	527	403	2155	1224	4006	
MR	2036	1944	1643	2414	1193	
PR	6365	7270	9342	8830	4119	
SN	248	181	176	442	1865	
Prameň: prepočty MH SR zo zdrojov UNCTAD a centrálnych bánk

Graf 2.2.2.: Vývoj prílevu PZI v mil. USD vo vybraných KSVE za obdobie 1998-2002

Tabuľka 2.2.3.: Vývoj prílevu PZI na obyvateľa v USD za vybrané KSVE za obdobie 1998-2002
	1998	1999	2000	2001	2002	
ČR	361	614	484	477	827	
SK	98	75	399	227	745	
MR	200	191	161	237	117	
PR	164	188	241	228	107	
SN	124	91	88	221	957	
Prameň: prepočty MH SR zo zdrojov UNCTAD a centrálnych bánk

Graf 2.2.3.: Vývoj prílevu PZI na obyvateľa v USD za vybrané KSVE za obdobie 1998-2002

Tabuľka 2.2.4.: Vývoj podielu na príleve PZI do vybraných KSVE za obdobie 1998-2002
	Podiel na obyvateľstve	1998	1999	2000	2001	2002	
ČR	15,5	28,8	39,2	27,2	27,6	43	
SK	8,1	4,1	2,5	11,8	6,9	20,4	
MR	15,3	15,8	12,1	9,0	13,5	6,1	
PR	58,1	49,4	45,1	51,0	49,5	21	
SN	3,0	1,9	1,1	1,0	2,5	9,5	
Prameň: prepočty MH SR zo zdrojov UNCTAD a centrálnych bánk

Graf 2.2.4.: Vývoj podielu na príleve PZI do vybraných KSVE za obdobie 1998-2002

Tabuľka 2.2.5.: Vývoj podielu na stave PZI vo vybraných KSVE za obdobie 1995-2002
	Podiel na obyvateľstve	1995	1999	2000	2001	2002	
ČR	15,5	24,5	27,1	26,5	26,6	29,2	
SK	8,1	3,9	3,5	4,6	4,7	7,3	
MR	15,3	39,7	28,0	24,3	23,4	20,6	
PR	58,1	26,1	37,4	41,2	42,1	38,7	
SN	3,0	5,9	4,1	3,4	3,2	4,2	
Prameň: prepočty MH SR zo zdrojov UNCTAD a centrálnych bánk

Graf 2.2.5.: Vývoj podielu na stave PZI vo vybraných KSVE za obdobie 1995-2002

Graf a tabuľka 2.3.1.: vývoj teritoriálnej štruktúry stavu PZI v SR

Prameň: analýza MH SR na základe údajov NBS

Graf a tabuľka 2.3.2.: vývoj odvetvovej štruktúry stavu PZI v SR

Prameň: analýza MH SR na základe údajov NBS

Tabuľka 2.5.1.a.: Prehľad o vydávaní osvedčení o významnej investícii
Názov materiálu	Dátum prerokovania vo vláde	Č. uznes.	
Volkswagen Slovakia a.s. - stavba Rozšírenie výroby automobilov a ich podskupín, vrátane súvisiacich a doplnkových stavieb	zmluvy medzi SR a Volkswagen Slovakia, a.s. zo dňa 29. apríla 1991 a 30. mája 1991	nie je	
VUMA, a.s. Nové Mesto nad Váhom - Nová výrobná hala BRANSON	16. februára 2000	95	
Whirlpool Slovakia, a.s. - Rozšírenie výroby a súčiastok v Poprade	24. mája 2000	354	
GOLDEN WIRE, s.r.o. Bánovce n. Bebravou - Výroba oceľ. lán Bekaert	28. júna 2000	492	
Auto-priemyselný park, s.r.o. Lozorno	31.oktobra 2000	890	
Slovalco, a.s. Žiar nad Hronom - Rozšírenie výroby a spracovania hliníka	28. februára 2001	184	
Plastic Omnium, Lozorno- Výroba autoexterieru a palivových systémov	15. marca 2001	253	
Trnavainvest pre PSA Trnava	December 2002		
Prameň: Analýza MH SR

Tabuľka 2.5.1.c.: Prehľad podporených a pripravovaných priemyselných parkov v SR
Por. č.	Názov priemyselného parku	Dotácia zo ŠR a FNM, ( mil. Sk)	Počet vytvorených pracovných miest	Údaje o parku 
celková výmera 	Spoločnosti pôsobiace v PP (investori so záväznými stanoviskami)	
1.	PP Vráble	28,80,-	500
	cca 6,4 ha	Uniteds Parts Slovakia, s.r.o. Vráble, Hlavná 1049, 952 01 Vráble
Industrie und Gewerbepark Vráble, s.r.o., Hlavná 1049, 952 01 Vráble	
2.	Automobilový PP Záhorie	255,- 
(mimo režim  zák. 193/2001 Z.z.)			Materiál predkladal vládny splnomocnenec pre automobilový priemysel, nepostupovalo sa podľa zákona č. 193/2001 Z.z., nakoľko tento ešte nebol schválený.	
3.	Technologický PP Záhorie	45,-  
( zo zdrojov FNM)	cca     18 000		Park je len v polohe zámeru a v štádiu príprav. 	
4.	PP Gabčíkovo 	27,70,-	120
120
300
spolu:     540	161 ha	Dunajský Industriálny Park, a.s., Bratislavská ulica 1, 930 05  Gabčíkovo
C.L.E.A., a.s., Ulica A. Kmeťa 11, 010 01  Žilina
Hochenberger GMBH (NSR), Hoheneck Str. 87, Műnchen D – 81243
	
5.	PP Devínska Nová Ves	83,633,-	585
80
300
spolu:     965	267 261 m2	D a K Kűster, s.r.o., Havlíčkova ul. č. 64, Bratislava
DK Development, a.s., Lamačská cesta 3, 841 04  Bratislava
ZST a.s., Tehelňa 2, 843 08  Bratislava
	
6.	PP Kechnec 	184,247,-
(mimo režimu zákona č. 193 Z.z., účelová dotácia)	30
174
80
(476)
Spolu:   284 (760)
		Gilbos, NV, Grote Baan 10, 9310 Hedersen - Aalst
Poľnohospodársko-stavebná výroba obce Kechnec, spo. s r.o., Kechnec 19
Kuenz-SK, spo. s r.o., Senný trh 2, 040 01  Košice
Viasystems  (prejavila záujem)
	
7.	PP Poprad - Matejovce	142,310,-	980	20,83 ha	Tatramat, a.s. Poprad
SCAMETATRA,a.s. Poprad	
8.	PP Rožňava	163,433,- 
	
467	
27,36 ha	Žiadosť neobsahovala zmluvy o budúcich zmluvách s investorom. Investori uvedení v žiadosti boli napr.:
Zoltán Farkaš – NOVIG, Mierová č. 7, 048 01 Rožňava
Jozef Gáspár Elektromontáže a opravy, Rožňava Baňa č. 203, 048 01  Rožňava 	
9.	PP Lučenec - Juh	145,925,-	770	11,37 ha	G.E.C. (Mechanoelectronic)S.A., Grécko
Avant, a.s. Lučenec	
10.	PP Michalovce	160,258,- 	487	188 236 m2	BSH Drives and Pumps, s.r.o., Továrenská 2, Michalovce
Trancerie Emiliane Slovakia, s.r.o., Továrenská 6, Michalovce	
11.	PP Bardejov - Sever	cca 23,35,-	377	87 388 m2	Bijoux-Glass, a.s. Bardejov, Bardejov
Shoe Fashion Group, s.r.o., Bardejov	
12.	PP Kysucké Nové Mesto	178,36,-	4040	67,35 ha	INA Kysuce, a.s., ul. Dr. G. Schaefflera 1, Kysucké Nové Mesto
KLF – Kinex, a.s., Kukučínova 2346, Kysucké Nové Mesto	
Poznámka: Priemyselné parky podporené zo štátneho rozpočtu: č.1, č.5, č.6
Priemyselné parky podporené zo zdrojov FNM: č.3
Pripravované priemyselné parky (žiadosti už sú podané na MH SR, na niektoré už SARIO vypracovalo negatívny posudok): č.4, č.7, č.8, č.9, č.10, č.11 a č. 12   (v štádiu doplňovania údajov zo strany obce)

Tabuľka 2.5.1.1.: Porovnanie opatrení na podporu investícií za vybrané kandidátske krajiny EÚ z regiónu KSVE a jednu členskú krajinu EÚ (Írsko)

	Slovensko	Česká republika	Maďarsko	Poľsko	Írsko	
Sadzba dane zo zisku práv. osôb	25%	31%
	18%	28%
Cieľová sadzba 22%	12.5%
Od 1/1/03 po dobu 15 rokov	
Daňové úvery
	Daňové úľavy do 10 rokov do kumulatívnej výšky 50% oprávnených výdavkov mimo Bratislavy. 
V Bratislave do výšky 20%. 	Daňové úľavy po dobu 10 rokov s výhradou obmedzení regionálnej pomoci 	10 ročné daňové úľavy pre projekty, ukončenie ktorých bolo  schválené do konca  roku 2002.
50% zníženie dane pre hotely.	V 14 SEZ
100% daňové úľavy pre polovicu obdobia zóny.
Podlieha regionálnym obmedzeniam schváleným EÚ.	Žiadne	
Úverové obdobie	Do 10 rokov	Do 10 rokov pre nové spoločnosti.
5 rokov pre existujúce spol.	Do roku 2011, alebo pri vstupe do EÚ.	Do roku 2011.	neuvedené	
Investícia potrebná pre získanie daňových úľav	Regióny s mierou nezamestnanosti nižšou ako 10%: 9,5 mil. EUR
Ostatné regióny: 4,75 mil. EUR
	 10 m. EUR  všeobecne.
 3 m. EUR v prioritných regiónoch.
 1,5 m. za služby.	40 m. EUR všeobecne.
12 m. EUR v málo rozvinutých regiónoch.
4 m. EUR v podnikateľských parkoch a pre hotely.	 10 m. EUR
ak 20 nových prac. miest po dobu 5 rokov. Zníženie na
 0,5 m. EUR na modernizáciu + 100 nových pracovných miest	neuvedené	
Príspevky na fixné aktíva (FA) 	žiadne	žiadne	Výstavba podnikov:
20% maximálne do výšky 0,4 m. EUR
35% v prioritných regiónoch.
Európske ústredia:
20% maximálne do výšky 0,4 m. EUR
25% a 0,5 m. EUR v prioritných regiónoch	25% v málo rozvinutých regiónoch.
(Medzi 15% a  20% vo veľkých mestách)	Do výšky 40% v cieľových regiónoch I (55% pre malé a stredné podniky).
Do výšky 20% inde
(35% pre malé a stredné podniky).
17,5% v Dubline
(27,5% pre malé a stredné podniky).	
Príspevky na zamestnanosť	Úrad práce:    
alebo
Zákon o investičných stimuloch:
Do výšky 4.000 EUR na jedno prac. miesto v závislosti na regióne 	Do výšky 7.000 EUR na jedno prac. miesto.
Plus do výšky 
 2.500 EUR 
od Úradu práce.		Do výšky 4.000  EUR na jedno prac. miesto.
Dodatočné príspevky v prípade poskytnutia pracovného miesta nezamestnaným	Do výšky dvojročných miezd, ale ako doplnok k príspevkom na FA v súlade s obmedzeniami EÚ pre poskytovanie podpory.	
Príspevky na školenia	Úrad práce: 
Do výšky 50% nákladov na školenia 
alebo
Zákon o investičných stimuloch:
Podlieha limitu vo výške  240 EUR na jedného zamestnanca	Do výšky 60% všeobecných nákladov na školenia.
Do výšky 35% špecifických nákladov spoločnosti na školenia.	20% nákladov na školenia do výšky  a 25% nákl. v prioritných regiónoch 	Do výšky 1.150 EUR na jedného zamestnanca	Do výšky 35% nákladov na školenia.
(45% pre malé a stredné podniky).

Neovplyvňuje výpočty limitov podpory zo strany EÚ. 	
Príspevky na výskum a vývoj	žiadne	neuvedené	100% nákladov môže byť odpísaných z daní.	žiadne	Príspevky do výšky 35% nákladov na výskum a vývoj.  (45% pre malé a stredné podniky).	
Investične pripravené územia 	Niekoľko vybudovaných priemyselných areálov s rozlohou  menej ako 1.000 ha. Možnosť príspevkov pre mestá (zákon o podpore na zriadenie priemyselných parkov).	4 bezcolné zóny.
58 priemyselných parkov s viac ako
2.000 ha.
60% príspevky na infraštruktúru.
Pozemky sa môžu prevádzať so zľavou.
Možnosť zapojenia súkr. developerov.	146 priemyselných parkov s 
8.000 ha.
Do 50% príspevky na infraštruktúru	12 bezcolných zón.
14 SEZ s 6.000 ha.
Do 50% dotácie na infraštruktúru	Rozsiahla škála priemyselných, vedeckých, technických, atď. parkov.
Príspevky na FA sa vzťahujú na cenu za prenájom alebo kúpnu cenu pozemkov a budov.	
Iné
	Zákon č. 175/1999 „o významných investíciách“ –vyvlastňovanie pozemkov vo verejnom záujme.				Írska IDA môže vložiť vlastné imanie do klientských spoločností.
 	
Prameň: Analýza MH SR z údajov Phare, MH SR, UNCTAD a iných

Tabuľka 2.5.2.1.: Porovnanie štruktúry agentúr na podporu investícií a obchodu vo vybraných KSVE
Agentúra (Krajina)	Počet pracovníkov	Zahraničné pobočky	Regionálne pobočky	Podpora investícií	Podpora obchodu	Financie od štátu
v mil EUR na rok	Financie z Phare
mil EUR na rok	
SARIO (Slovensko) 	43	žiadne	5	áno	áno	1,2	nezistené	
CzechInvest (Česko)	63	8	14	áno	nie	4,7	nezistené	
CzechTrade (Česko)	99	23	16	nie	áno	4,8	nezistené	
ITDH (Maďarsko)	234	44	13	áno	áno	12	nezistené	
PAIZ (Poľsko)	70	žiadne	žiadne	áno	nie	2	nezistené	
Prameň: Analýza MH SR zo zdrojov Phare, SARIO, MH SR a iných

Tabuľka 2.5.2.2.: Prehľad projektov SI, pri ktorých asistovala agentúra SARIO, a.s. (predtým SNAZIR) v období 2Q2000-3Q2001:
Rozdelenie projektov podľa typu	
živé projekty	vážny záujem	predbežný záujem	jednorázový záujem	pozastavený projekt	ukončený projekt	
73	35	63	68	35	50	
Rozdelenie projektov podľa priority	
ÚV SR – najvyššia priorita	významné	bežné živé	ostatné	neuvedená priorita	
65	47	113	91	8	
Teritoriálna štruktúra projektov	
USA	Nemecko	Francúzsko	Veľká Británia	Japonsko	Rakúsko	Holandsko	
45	44	26	24	23	16	11	
Vybrané ukončené projekty, pri ktorých asistovala agentúra SARIO,a.s. ku koncu augusta 2001	
Č.	Názov projektu	Krajina	Prvý kontakt	Suma	Zamest.	Predmet činnosti	
1	ECCORD	ČR	január 00	10 mil. USD	500	kovospracujúci priemysel	
2	EISSMANN	Nemecko	august 99	7 mil. DM	350	vnútorné vybavenie a čalúnenie z kože 	
3	FAURECIA	Francúzsko	máj 00	 	 	vyroba výfukových systémov	
4	MATSUSHITA	Nemecko	február 00	2,5 mil. EUR	1000	výroba dosiek plošných spojov	
5	ORAC DECOR	Belgicko	december 99	2 mil. USD	100	Výroba dekor.výrobkov zo sadrokartónu, PUR	
6	POLYTECH	USA	február 00	7 mil. USD	1100	Auto	
7	TAYLOR DYNE	UK	november 99	5 mil. EUR	200	výroba káblových zväzkov -auto	
8	TECHNOPRAX 	Francúzsko	máj 00	 	100	výroba ručných vozíkov z kovových trubiek	
9	TEN CATE	Holandsko	apríl 00	0,3 mil. EUR	100	výroba komponentov pre tlačiarne	
10	TOWER	Nemecko	jún 00	 	 	komponenty subododávky pre VW 	
11	LEXMARK	USA	november 99	 	 	výroba cartridgov pre PC tlačiarne	
12	TEXTRON	USA	júl 99	 	 	výroba komponentov pre automobilový priem.	
Prameň: Analýza MH SR zo zdrojov SARIO, a.s.

Tabuľka 2.5.2.3.: Prehľad zrealizovaných projektov SI, pri ktorých asistovala agentúra SARIO, š.p.o. v období 4Q2001-4Q2002:
Názov spoločnosti	Krajina 	Suma	Typ inv. 	Zamest.	Typ priemyslu	Lokalita 	Realizácia	
SHOE FASHION GROUP	Rakúsko	13 mil. €	BR	500	obuvnícky	Bardejov	Február 2002	
PUNCH	Belgicko	10 mil. €	GR	200 - 1500 	elektrotechnický	Námestovo	Október 2001	
SAS Automotive	Nemecko	1,5 mil.€	GR	140	automobilový	VW Lozorno	Október  2001	
LEAR Corporation Slovakia	USA	10 mil. €	GR	300	automobilový	VW Lozorno	November 2001 	
SKY Europe	Belgicko	20 mil. €		300	doprava	Bratislava	November 2001	
LEONI	Nemecko	1,2 mil. €	GR	200	 automobilový	Nová Dubnica	 4.Q.2001 expan.	
Celkom za 4Q2001		42,7 mil. €		1140 - 2440				
TRIPLUS	Malajzia	3,5 mil. €	BR	92	chemický	Sp. Nová Ves	Apríl 2002	
AŽD	ČR	4,5 mil. €	GR	200	Elektrotech-nický	Matejovce	Máj 2002	
SOGIT	Taliansko	7 mil. €	GR	200	chemický	Matejovce	Máj 2002	
PASELL	Taliansko	4,5 mil. €	GR	40	strojársky	Matejovce	Máj 2002	
BEKAERT	Belgicko	22,5 mil. €   	GR	300	Automobilový	Sládkovičovo	Jún 2002	
SCHAFSTAHL	Nemecko	4 mil. €	BR	100	kožiarsky	Lipt. Mikuláš	Júl 2002	
BROSE	Nemecko	8 mil. €	GR	150	automobilový 	Lozorno	September 2002	
DAN SLOVAKIA AGRAR	Dánsko	18 mil. €	BR	100	poľnohosp. 	Veľký Meder	September 2002	
DELL Computer	USA	8 mil. €		450	IT	Bratislava	Október 2002	
WOO ONE	Veľká Británia	12 mil. €	BR	300	chemický	Šurany	Október 2002	
SAMSUNG Electronics	Maďa/ Kórea	60 mil. €	BR	600 - 2000	elektrotechnic-ký	Galanta	Október 2002	
Scottish Woodlands	V.B./ Austria	2,4 mil. €	GR	12	drevospracujú-ci 	Humenné	Offset program	
TRIDENT ALLOYS	Veľká Británia	4,5 mil. €	BR	30	zlievárenský 	Košice	December 2003	
GILBOS	Belgicko	4,5 mil. €	GR	180	strojástvo	Kechnec	December 2003	
BACOU DALLOZ	Francúzsko	3 mil. €	BR	200	spotrebný	Partizánske	Expanzia r. 2002	
TIMM	Nórsko	0	BR	40	textilný	Trenčín	Expanzia r.2002	
TEAM INDUSTRIES	Belgicko	3 mil. €	BR	160	elektrotechnický	Martin	Expanzia r. 2002	
FERMAS/ DEGUSSA	Nemecko	45 mil. €	BR	50	chemický	Slov. Ľupča	Expanzia r.2002	
DAN SLOVAKIA AGRAR	Dánsko	12 mil. €	EXP	0	poľnohosp.	Veľký Meder	Expanzia r.2002	
ECCO	Dánsko	4 mil. €   	GR	300	obuvnícky	Martin	Expanzia r.2002	
HOLCIM	Švajčiarsko	49 mil. € 	BR	0	stavebníctvo	Rohožník	Moderni-z.r. 2002	
GABOR	Nemecko	4 mil. €	GR	378	obuvnícky	Bánovce n. B.	Expanzia r.2002	
Siemens Automotive	Nemecko	7 mil. €	BR	959	automobilový 	Michalovce	Expanzia r.2002	
Bloomsbury Pacific Slovakia	USA/ SR	7,2 mil. €	BR	15	stavebníctvo	Lučenec	Modern. a expan. 	
Celkom za r. 2002		310,6 mil. €		5356 – 7896 				
Prameň: Analýza MH SR zo zdrojov SARIO, š.p.o.

Tabuľka 5.1.: Odhad finančných záväzkov EÚ a finančncýh dopadov na štátny rozpočet SR na realizácii Národného rozvojového plánu (NRP) na obdobie 2004-2006 (v MEUR)
Rok	EÚ	Št. rozpočet	
2004	229	84	
2005	308	112	
2006	383	140	
Spolu	920	336	
Prameň: Národný rozvojový plán SR (Dodatok), MVRR SR

Tabuľka 5.2.: Štruktúra regionálnej diverzifikácie horných limitov pre granty na nové pracovné miesta a rekvalifikáciu za predpokladu zrealizovania odporúčania 4.2.1.
miera nezam.	počet okresov	grant na nové prac. miesto (EUR)	grant na rekvalif. (EUR)	grant na pracovníka spolu (EUR)	
nad 20%	38	10000	5000	15000	
15-20%	21	8000	4000	12000	
10-15%	11	6000	3000	9000	
do 10%	9	4000	2000	6000	
Prameň: Analýza MH SR

Upravené nové znenie 2
Národná stratégia podpory investícií

Obsah:

1. Úvod –východiská tvorby koncepcie
1.1. Doterajší prístup je v princípe správny
1.2. Zvýšené relatívne šance SR ako malej krajiny
1.3. Investičné stimuly ako nástroj konkurenčného boja
1.4. Investori čoraz viac berú do úvahy stimuly
1.5. Náklady stratených príležitostí by boli privysoké
1.6. Princíp rozšíreného investovania a jeho stimulácie
1.7. Rozumné dôvody v prospech stimulov
1.8. Limity stimulovania SI
1.9. Selektivita a transparentnosť
1.10. Riziká konkurencie medzi štátmi
1.11. Úloha podnikateľského prostredia
1.12. Absorpčná schopnosť ekonomiky
1.13. Budovanie národných kapacít a prostredia
1.14. Úspechy členských krajín EÚ
1.15. Úspechy kandidátskych krajín EÚ
1.16. Slovenská republika v kontexte pristupovania do EÚ

2. Výsledky dosiahnuté v oblasti PZI za obdobie 1999-2002 
2.1. Vývoj v oblasti SI globálne a v KSVE
2.2. Vyhodnotenie vývoja pozície SR v porovnaní s vybranými krajinami strednej a východnej Európy (KSVE) na základe štatistických prepočtov
2.2.1. Stav PZI na obyvateľa
2.2.2. Rast PZI za jednotlivé roky
2.2.3. Rast PZI na obyvateľa za jednotlivé roky
2.2.4. Podiely na celkovom príleve PZI do vybraných KSVE
2.2.5. Podiel na celkovom stave PZI vo vybraných KSVE
2.2.6. Závery z vyhodnotenia vývoja pozície SR v porovnaní s vybranými KSVE na základe štatistických prepočtov
2.3. Vyhodnotenie vývoja teritoriálnej a odvetvovej štruktúry stavu PZI v SR
2.4. Vyhodnotenie plnenia kvantifikovaných cieľov stratégie SR z roku 1999
2.5. Vyhodnotenie systému štátnej podpory SI v SR
2.5.1. Legislatívny rámec podpory investícií
2.5.1.1. Analytické porovnanie opatrení na podporu SI za vybrané KSVE
2.5.2. Inštitucionálny rámec podpory SI
2.5.3. Inventúra o stave plnenia záväzkov vlády voči zahraničným investorom uzavretých pred účinnosťou zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch
2.5.4. Odhad rozpočtových dôsledkov podpory SI podľa zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch 
2.6. Celkové zhodnotenie výsledkov SR v podpore SI za obdobie 1999-2002

3. Strategické ciele podpory vytvárania SI v SR do roku 2006
3.1. Stanovenie cieľov vo väzbe na Lisabonskú stratégiu
3.1.1. Zvýšenie PZI prostredníctvom podpory SI
3.1.2. Zvýšenie SI orientovaných na znižovanie nákladov.
3.1.3. Zvýšenie SI s vyššou pridanou hodnotou
3.1.4. Zvýšenie SI realizovaných v menej rozvinutých regiónoch
3.1.5. Zvýšenie SI do perspektívnych odvetví
3.2. Vzťah medzi strategickými cieľmi a faktormi vplyvu na ich dosahovanie
4. Konkretizácia odporúčaní smerovaných na dosiahnutie strategických cieľov
4.1. Všeobecný legislatívny rámec podnikania
4.2. Investičné stimuly 
4.2.1.  Využívanie potenciálu na poskytovanie stimulov pre vybrané strategické projekty
4.2.2.  Otázka implementácie rozhodnutia o udelení investičných stimulov
4.2.3. Vylepšenie rámca pre stimuláciu investícií založených na znalostiach a pre pritiahnutie investícií do menej rozvinutých regiónov
4.2.4. 	Zníženie korupčných rizík a zjednodušenie administratívnych postupov udeľovania investičných stimulov
4.2.5. 	Využívanie predvstupových a následne štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ na podporu investícií, najmä do menej rozvinutých regiónov
4.3. Kvalifikácia ľudských zdrojov
4.4. Kvalita a cena pracovnej sily
4.5. Priemyselné parky a regionálny rozvoj
4.5.1. 	Strategické priemyselné parky
4.5.2. 	Odstránenie finančných bariér budovania priemyselných parkov
4.5.3. 	Inštitucionálna podpora pre regióny a obce pri budovaní priemyselných parkov a formulovaní regionálnych stratégií podpory SI
4.5.4. 	Akreditačná schéma
4.6. Infraštruktúra
4.7. Agentúra na podporu strategických investícií

5.	Definícia pojmu strategická investícia

Záver

6.     Tabuľky a grafy

Prílohy
1. Najlepšia medzinárodná prax v podpore SI – Írsko – prípadová štúdia
2. Prípadová štúdia rozpracovaného projektu PSA Trnava
3. Zdôvodnenie odporúčaní konkretizovaných v časti 4
4. Zásady organizovania a činnosti zástupcov SR v zahraničí určených výhradne na podporu prílevu strategických investícií
5. Výňatok z uznesenia vlády č. 1381/2002