ZÁMER A POSTUP PRIVATIZÁCIE
Stredoslovenských energetických závodov, š.p. Žilina

O B S A H

1. ÚVOD									

2. CIELE PRIVATIZÁCIE							

3. CHARAKTERISTIKA SÚČASNÉHO STAVU
	3.1 Výhody a nevýhody súčasného organizačného usporiadania	
	3.2 Vybrané ukazovatele SSE, š. p.					
	3.3 Existujúci legislatívny a regulačný rámec					
4. REŠTRUKTURALIZÁCIA A PRIVATIZÁCIA SSE, š. p.

	4.1 Reštrukturalizácia						          
	4.2 Vytvorenie podmienok pre obchodovanie s elektrinou a teplom	          
	4.3 Vplyv privatizácie na zamestnanosť 
	4.4 Spôsob privatizácie
	4.5 Vecný a časový harmonogram transformácie a privatizácie 

5. ZÁVER

1.	ÚVOD

Zámer a postup privatizácie Stredoslovenských energetických závodov, š.p. Žilina (SSE, š.p.) je predložený na základe poslednej novely zákona č.92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby. Tento materiál nie je privatizačným projektom. Privatizačný projekt, ktorého zhrnutím je tento materiál, slúži na transformáciu štátneho podniku na akciovú spoločnosť. Samotný proces čiastočnej privatizácie bude nasledovať až po založení akciovej spoločnosti.

	V elektrizačných sústavách členských štátov Európskej únie sa uskutočnili zásadné zmeny, čím sa k nim vytvoril jednotný trh s elektrickou energiou. Elektrizačné sústavy členských štátov a tiež asociovaných krajín po technickej stránke fungujú na porovnateľnej úrovni, o čom svedčia aj skúsenosti z nafázovania týchto krajín do prepojeného systému a vykonané transfery, dovozy, vývozy a cezhraničná spolupráca v obchode s elektrinou. Táto reforma priniesla výrazné zníženie cien elektrickej energie a u najväčších odberateľov dokonca klesla v niektorých krajinách pod úroveň v SR.

	V čase vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie budeme musieť spĺňať ich základné pravidlá platné pre energetiku. Ak sa podarí dohodnúť prechodné obdobie pre liberalizáciu trhu, ktoré žiadame v energetike, tak budeme mať na prípravu viac času, ale liberalizácii sa nevyhneme. Slovenská energetika bude v najbližších rokoch konfrontovaná s niektorými ďaľšími problémami. Ide najmä o:

-	konkurenciu zo strany efektívnejších spoločnosti,
-	straty z predaja elektrickej energie obyvateľstva v posledných 10 rokoch,
-	štrukturálne usporiadanie sústav,
-	využívanie a nasadzovanie informačných technológií, ktoré sú primárnym predpokladom uvedenia trhových vzťahov do obchodnej reality,
-	technickú úroveň niektorých zariadení na zber dát a údajov pre praktické využitie informačných technológií najmä v obchode,
-	právne postavenie subjektov fungujúcich v elektrizačných sústavách a v ich vlastníckych vzťahoch,
-	spôsob organizácie dodávky elektrickej energie (model fungovania obchodu),
-	účtovné zachytenie všetkých transakcií v elektrizačnej sústave vrátane nákladov na prevádzku, opravy a údržbu, likvidáciu zdrojov a rušenie liniek.

Aj Stredoslovenské energetické závody, š. p. musia na tieto zmeny reagovať. Trh s elektrickou energiou aj po jeho otvorení musí byť schopný zabezpečiť ekonomicky efektívne zásobovanie elektrinou, aby každý odberateľ dostával elektrinu za najnižšiu možnú, ale ničím nedeformovanú cenu. Pre vytvorenie podmienok na naplnenie tohto predpokladu bude okrem reštrukturalizácie podniku nevyhnutná aj jeho následná privatizácia.

Čiastočnú privatizáciu 49 % akcií Stredoslovenskej energetiky, a. s., (SSE, a. s.) bude predchádzať transformácia SSE, š. p. na akciovú spoločnosť, reštrukturalizácia podniku, oddelenie teplárenstva a výber privatizačného poradcu. Začiatok privatizácie predpokladáme v II. polroku 2001.

2. CIELE PRIVATIZÁCIE

	Základný cieľ privatizácie vychádza v prvom rade z nutnosti pripraviť sektor energetiky na liberalizovaný vnútorný trh s energiou v Európskej únii. Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky predpokladá urýchlenie a ukončenie privatizácie majetku štátu, ako predpoklad transformácie vlastníckych vzťahov v procese formovania trhovej ekonomiky. 

	Smernica č. 96/92 Európskej únie o vnútornom trhu s elektrinou sa pre členské štáty stala základným metodickým dokumentom pre zavedenie konkurenčných podmienok do obchodovania s elektrinou. 

Otázka reštrukturalizácie, deregulácie, transformácie a liberalizácie elektroenergetiky na Slovensku je v polohe jediného východiska pre ozdravenie celého odvetvia energetiky vo formujúcom sa ekonomickom prostredí.

Hlavné ciele privatizácie Stredoslovenských energetických závodov, š. p. možno zhrnúť nasledovne:

-	Založiť spoločnosť, ktorá bude dostatočne ekonomicky silná, životaschopná ale najmä konkurencieschopná na vnútornom trhu Európskej únie. 
-	Priniesť know - how v oblasti riadenia podniku a manažmentu.
-	V prípade teplární dosiahnuť zvýšenie vplyvu príslušných miest na riadenie týchto subjektov a lepšie možnosti pre zabránenie odpájania od centralizovaného zásobovania tepla. 

Hlavné prínosy privatizácie Stredoslovenských energetických závodov, š. p.:

-	konkurencieschopnosť na vnútornom trhu EU a lepšie východiská pre vstup SR ,
-	urýchlenie procesu otvorenia trhu s elektrickou energiou,
-	zníženie politických vplyvov na riadenie,
-	finančné prostriedky do štátneho rozpočtu,
-	bezproblémové zavedenie štandardných procesov v otvorenom trhu s elektrickou energiou,
-	zvýšený tlak na zníženie ceny elektrickej energie,
-	zvýšenie efektívnosti, zníženie nákladov podľa osvedčených modelov,
-	zvýšenie profesionality riadenia,
-	predpoklad pre rozvoj trhu s elektrickou energiou (zvýšenie objemu predaja na Slovensku) pri rešpektovaní podmienok liberalizácie,
-	vyššia manažérska kultúra a prístup k zdrojom know – how, 
-	pozitívne impulzy hospodárskeho rozvoja Slovenskej republiky zabezpečením rozvojového kapitálu prístupom na svetové trhy,
 -    väzbový efekt strategického partnera na materské firmy.

V súlade s vládou schváleným materiálom „Návrh modelu transformácie elektroenergetiky SR a spôsob privatizácie časti majetku podnikov elektroenergetiky“, ako aj v súlade s uzn. Vlády č. 758/2000 navrhujeme vytvoriť samostatnú akciovú spoločnosť pre oblasť elektrickej energie. Nová a.s. Stredoslovenská energetika (SSE, a.s.) bude zahrňovať rozvod, prevádzku, dispečing a obchod. 

Zo zvyšku terajšieho SSE, š.p. vzniknú samostatné spoločnosti pre oblasť tepelnej energie, ktoré budú rozčlenené podľa územnej príslušnosti - Žilinská teplárenská a.s., Žilina, Martinská teplárenská, a.s. Martin a Zvolenská teplárenská, a.s. Zvolen.

V súvislosti so zavŕšením transformácie vlastníckych vzťahov v podmienkach  Slovenskej republiky je teda nevyhnutné pristúpiť k privatizácii podnikov charakteru prirodzených monopolov. Energetické podniky ako ťažiskový prvok hospodárstva sú základom rozvoja celej ekonomiky a preto sa stávajú prirodzeným objektom privatizácie. Ich neprivatizovateľnosť vedie k odstráneniu konkurencieschopnosti a následne i efektívnosti výroby. Monopol držaný v rukách štátu  znamená stratu schopnosti prirodzenej regulácie trhu, ktorá je konkurenciou vyvolaná. Stráca sa súťaživé prostredie, čo z dlhodobého hľadiska vedie k problémom podniku. 

Z uvedených dôvodov je teda nutné prirodzený monopol  transformovať a privatizovať tak, aby  sa čím skôr stal súčasťou konkurenčného prostredia. Optimálna forma privatizácie je schopná zabezpečiť maximálny prílev zdrojov do štátnej pokladne, urýchliť ekonomické reformy, posilniť ekonomický rozvoj, zabezpečiť prílev súkromného kapitálu, formovať konkurenčné prostredie, a tým vytvoriť predpoklady pre oživenie ekonomiky a rozvoj kapitálového trhu.

Nevyhnutnosť privatizácie energetických podnikov vyplýva i z celospoločenských dôvodov pre transformáciu vlastníckych vzťahov. Väčšina podnikov charakteru prirodzených monopolov, ktorých výstupy podliehajú regulovaným cenám sa nachádzajú v štádiu, keď začínajú v súvislosti so svojím postavením pociťovať ekonomické problémy. Tieto sú charakterizované postupne klesajúcimi ziskami.           Pre ďaľšie fungovanie týchto podnikov sa stáva nevyhnutnosťou reforma regulovania podmienok ich fungovania, s  uplatňovaním trhových princípov, obmedzovaním účasti štátu na ich riadení. Súvisí to aj s približovaním podmienok v rámci prístupových procesov Slovenskej republiky do Európskej únie, kde prebiehajú globálne trendy smerom k liberalizácii a demonopolizácii odvetví, považovaných za prirodzené monopoly.

3. CHARKTERISTIKA SÚČASNÉHO STAVU

3.1 Výhody a nevýhody súčasného organizačného usporiadania

Stredoslovenské energetické závody,š.p.  Žilina, sú distribučná elektroenergetická spoločnosť, ktorá bola založená Ministerstvom hospodárstva ČSFR  k 1.1.1990. Teritórium pôsobnosti SSE, š.p., je v rozsahu stredného Slovenska na ploche 17 978 km2, t.j. na území Žilinského, Banskobystrického a časti trenčianskeho kraja. Výroba tepelnej energie sa zabezpečuje v kombinovaných teplárenských kapacitách v lokalitách Martin, Zvolen a Žilina.

Predmetom podnikania spoločnosti sú nasledovné činnosti:
- nákup, rozvod a predaj elektrickej a tepelnej energie vrátane poskytovania služieb    súvisiacich s dodávkou ,  odberom    alebo používaním el. a tepelnej energie
- výroba elektrickej a tepelnej energie
- servisné služby v oblasti rozvodu el. energie, tepla a metrológie
- projekčná a stavebno - montážna činnosť
- údržba, opravy, rekonštrukcia  a modernizácia energetických a teplárenských zariadení a zariadení dispečerskej techniky
- ďalšie činnosti podľa živnostenského listu a koncesnej listiny

Základné imanie št. podniku k 31.12.1999 bolo  4 882 574 tis. Sk.
Vlastné imanie štátneho podniku k 31.12.1999 bolo 5 802 355 tis. Sk.

Výhody súčasného organizačného usporiadania:

-	zachovanie technologickej integrity všetkých na sebe závislých funkčných prvkov elektrizačnej sústavy,
-	jednoduchšia realizácia rozvojových programov,
-	jednotný informačný systém, vybudovaný pre všetky energetické zdroje,
-	možnosť získania výhodnejších úverov od finančných inštitúcií vďaka vyššiemu majetkovému krytiu,
-	lepšia schopnosť znášať neuhradené pohľadávky odberateľmi tepla.

Nevýhody súčasného organizačného usporiadania:

-	sklony k monopolnému správaniu sa,
-	tendencie k netransparentnosti v obchodných vzťahoch,
-	vykonávanie aktivít, ktoré priamo nesúvisia s hlavným predmetom činnosti,
-	zníženie efektívneho správania sa vzhľadom na výšku úverov a nákladov,
-	znížená prehľadnosť vo financovaní investícií.

3.2  Vybrané ukazovatele SSE, š.p. 				
					
1.)   Štruktúra zdrojov a využitia el. energie za rok 1999:			
					
a.) Zdroje el. energie v MWh v roku 1999:				
					
SE, a.s.	6 566 195				
REP	11 310				
ZE, MVE	93 193				
Vodné dielo Žilina	150 760				
Cudzie zdroje	6 821 458				
teplárne SSE, š.p.	315 800				
výrobne SSE – MVE	7 794				
Vlastné zdroje	323 594				
ZDROJE EL. ENERGIE SPOLU:	7 145 052				

b.) Využitie el. energie v MWh za rok 1999:				
					
veľkoodber	3 727 682				
predaj REP	31 101				
MO - podnikateľský	712 222				
MO - obyvateľstvo	2 036 301				
na výrobu tepla	58 863				
ostatná spotreba	32 474				
Užitočná dodávka	6 598 643				
straty	546 409				
VYUŽITIE EL. ENERGIE SPOLU:	7 145 052				

2.)   Štruktúra zdrojov a využitia tepelnej energie			
					
a.) Zdroje tepla v TJ v roku 1999:				
					
vlastné zdroje	5 468				
ZDROJE TEPLA SPOLU:	5 468				
					
b.) Využitie tepla v TJ za rok 1999:				
					
dodávka odberateľom	4 815				
vlastná spotreba	172				
Užitočná dodávka	4 987				
straty	481				
VYUŽITIE TEPLA SPOLU:	5 468				

					
3.) Majetková účasť SSE, š.p. Žilina k 31.12.1999 v iných spoločnostiach:	
					
Spoločnosť		Účasť SSE, š.p. /v tis. Sk/		
Priemyselná banka, a.s. Košice	64 000			
Globtel GSM, a.s.		164 050	5%		
SPOLU:		228 050			

4.) Štruktúra zamestnancov k 31.12.1999:				
					
a.)   podľa pohlavia	ženy 		777		
	muži		2 858		
	celk. stav zamestnancov	3 635		

b.)   podľa kategórií	robotníci		2 352		
	technicko - správ. zamest.	1 283		
	celk. stav zamestnancov	3 635		

K 31.12.1999 pracovalo v SSE, š.p. Žilina 3 635 zamestnancov, pričom priemerný prepočítaný stav bol 3 665 zamestnancov. Za posledných 12 mesiacov sa stav zamestnancov znížil o 7. V politike zamestnanosti prijal podnik  stratégiu mierneho útlmu počtu zamestnancov. Redukcia  je riešená prirodzenou fluktuáciou a stanovením stop stavu pri prijímaní nových zamestnancov.  Pri transformácií nie je počítané so zásadnou zmenou počtu zamestnancov.

Skrátená súvaha k 31.12.1998 a k 31.12.1999	
				
			/v tis. Sk/	
P.č.	Názov položky	1998	1999	
1.	Nehmotný investičný majetok	217 540	164 141	
2.	Hmotný investičný majetok	7 548 699	7 346 330	
3.	Finančné investície	161 050	161 050	
4.	Stále aktíva spolu	7 927 289	7 671 521	
5.	Zásoby	316 669	270 242	
6.	Pohľadávky	3 021 236	4 490 198	
7.	Finančný majetok	38 887	52 189	
8.	Obežné aktíva spolu	3 376 792	4 812 629	
9.	Ostatné aktíva spolu	229 030	244 650	
10.	Aktíva celkom	11 533 111	12 728 800	
11.	Základné imanie	4 894 225	4 882 574	
12.	Kapitálové fondy	220 922	289 876	
13.	Fondy tvorené zo zisku	853 923	628 228	
14.	Vlastné imanie 	5 743 561	5 802 355	
15.	Rezervy	70 392	128 262	
16.	Záväzky	4 639 480	5 841 015	
17.	Bankové úvery a výpomoci	1 053 785	926 733	
18.	Cudzie zdroje spolu	5 763 657	6 896 010	
19.	Ostatné pasíva	25 893	30 435	
29.	Pasíva celkom	11 533 111	12 728 800	

	
			
Vybrané údaje z výkazu ziskov a strát k 31.12.1998 a k 31.12.1999	
				
			/v tis. Sk/	
P.č.	Názov položky	1998	1999	
1.	Tržby za predaj tovaru	63	2 631	
2.	Náklady vynaložené na predaný tovar	61	2 462	
3.	Obchodná marža	2	169	
4.	Výroba	11 826 029	11 626 039	
5.	Tržby za predaj vlastných výrobkov a služieb	11 675 275	11 411 040	
6.	Zmena stavu vnútropod. zásob vlastnej výroby	971	-1 995	
7.	Aktivácia	149 783	216 994	
8.	Výrobná spotreba	10 002 565	10 190 103	
9.	Pridaná hodnota	1 823 466	1 436 105	
10.	Osobné náklady	936 141	832 738	
11.	Dane a poplatky	25 833	17 217	
12.	Odpisy nehmot. a hmot. majetku	731 630	704 599	
13.	Ostatné prevádzkové výnosy	150 910	129 788	
14.	Ostatné prevádzkové náklady	33 357	38 249	
15.	Prevádzkový hosp. výsledok	247 415	-26 910	
16.	Finančné výnosy	183 400	16 863	
17.	Finančné náklady	352 341	233 931	
18.	Hospodársky výsledok z fin. operácií	-168 941	-217 068	
19.	Daň z príjmov za bežnú činnosť	78 742	9 430	
20.	Hospodársky výsledok za bežnú činnosť	-268	-253 408	
21.	Mimoriadne výnosy	3 634	9 144	
22.	Mimoriadne náklady	1 213	2 404	
23.	Daň z príjmov z mimoriadnej činnosti	476	0	
24.	Mimoriadny hospodársky výsledok	1 945	6 740	
25.	HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK za účt. obdobie	1 677	-246 668	

						tis.Sk	
P.č.	Názov položky	r.1999	Stredoslovenská 	Martinská teplárenská	Zvolenská teplárenská	Žilinská teplárenská	
		celkom	energetika a.s.	a.s.	a.s.	a.s.	
1.	Nehmotný investičný majetok	164 141	163 104	528	332	177	
2.	Hmotný investičný majetok	7 346 330	4 736 633	1 088 285	897 444	623 968	
3.	Finančné investície	161 050	161 050				
4.	Stále aktíva spolu	7 671 521	5 060 787	1 088 813	897 776	624 145	
5.	Zásoby	270 242	123 312	59 728	45 851	41 351	
6.	Dlhodobé pohľadávky	3 483	3 345	42	69	27	
7.	Krátkodobé pohľadávky	4 486 715	3 755 748	369 559	118 725	242 683	
	z toho: pohľadávky zo zmeniek	279 684	214 193	892		64 599	
8.	Finančný majetok	52 189	52 048	7	39	95	
9.	Obežné aktíva spolu	4 812 629	3 934 453	429 336	164 684	284 156	
10.	Pohľadávky za upísané vlastné imanie	0					
11.	Časové rozlíšenia /rez.na kurz.straty/	244 156	243 702	191	63	200	
12.	Dohadné účty aktív	494	451	33		10	
13.	Ostatné aktíva spolu	244 650	244 153	224	63	210	
14.	Aktíva celkom	12 728 800	9 239 393	1 518 373	1 062 523	908 511	
15.	Základné imanie	5 010 744	3 215 391	748 658	617 539	429 155	
16.	Kapitálové fondy	289 876	289 876				
17.	Fondy tvorené zo zisku	501 735	322 200	74 866	61 754	42 916	
	z toho: rezervný fond	501 074	321 539	74 866	61 754	42 916	
	            fond odmien	661	661	0	0	0	
18.	Hospodársky výsledok minulých rokov	0					
19.	Hospodársky výsledok bežného roka 	0	0	0	0	0	
20.	Vlastné imanie 	5 802 355	3 827 467	823 524	679 293	472 071	
21.	Rezervy	128 262	128 262				
22.	Dlhodobé záväzky	183 909	183 909				
23.	Krátkodobé záväzky	5 657 106	4 264 242	664 694	291 872	436 298	
24.a.	Bankové úvery dlhodobé, strednodobé	926 733	805 369	30 008	91 356	0	
24.b.	Bankové úvery bežné a krátk.fin.výpomoci	0	0	0	0	0	
25.	Cudzie zdroje spolu	6 896 010	5 381 782	694 702	383 228	436 298	
26.	Časové rozlíšenia	30 049	29 758	147	2	142	
27.	Dohadné účty pasív	386	386				
28.	Ostatné pasíva spolu	30 435	30 144	147	2	142	
29.	Pasíva celkom	12 728 800	9 239 393	1 518 373	1 062 523	908 511	

3.3 Existujúci legislatívny a regulačný rámec

Základný regulačný rámec  u nás je síce definovaný a funkčný, ale nutne potrebuje zmeny, zabezpečujúce efektívne fungovanie energetiky v trhovom prostredí. Základnou právnou normou ustanovujúcou podmienky podnikania v energetike je zákon č. 70/1998 Z. z. o energetike. Jeho ustanovenia sú v súlade s princípmi právnych noriem EÚ a zákon môže slúžiť ako základňa pre ďalšiu implementáciu princípov Smernice Európskeho parlamentu č. 96/92/EC o spoločných pravidlách vnútorného trhu s elektrickou energiou a Smernice Európskeho parlamentu č. 98/30/EC o spoločných pravidlách vnútorného trhu so zemným plynom. V rámci liberalizácie trhu bude zákon o energetike novelizovaný, vzhľadom na rozhodnutie vlády o zriadení nezávislého regulačného orgánu.  

Z pohľadu integrácie do Európskej Únie najvýznamnejšou smernicou Európskej únie v oblasti elektroenergetiky je Smernica, týkajúca sa spoločných pravidiel pre vnútorný trh s elektrinou (č.96/92/EC). Smernica nepredpisuje organizačnú štruktúru trhu, ani právnu formu jeho účastníkov. Princípom je  liberalizácia trhu, čím sa rozumie najmä transparentnosť a nediskriminácia pri povoľovaní nových zdrojov, právo na nediskriminačný prístup do sietí pri transparentných poplatkoch pre nezávislých výrobcov, liberalizácia trhu pre, tzv. oprávnených zákazníkov, sloboda budovať prenosové linky, transparentnosť cien, oddelené organizačné členenie, oddelené transparentné účtovníctvo pre rôzne druhy činností a založenie odvolacieho orgánu. 
Energetická legislatíva Slovenskej republiky zohľadňuje zásady obsiahnuté v medzinárodných dokumentoch ako sú Dohovor energetickej charty, Protokol energetickej charty o energetickej účinnosti a súvisiacich environmentálnych aspektoch, Dohovor o jadrovej bezpečnosti, Rámcový dohovor OSN o zmene  klímy a  aproximuje úplne alebo čiastočne aj právny rámec platný v Európskej únii. 
Problematika regulácie prirodzených monopolov v energetike je na Slovensku riešená modelom, ktorý je obvyklý aj v krajinách s úplnou liberalizáciou elektroenergetiky. Podľa zákona č.70/1998 Z. z. o energetike Ministerstvo hospodárstva SR vykonáva štátnu reguláciu v oblasti podmienok podnikania v energetických odvetviach najmä tak, že udeľuje licencie na podnikanie v energetike a vydáva  rozhodnutie o predchádzajúcom súhlase na výstavbu, rekonštrukciu alebo zrušenie energetického zariadenia alebo zmenu palivovej základne energetického zariadenia     v súlade s energetickou politikou. Ministerstvo financií SR má však najdôležitejšiu kompetenciu v oblasti regulácie, pretože reguluje ceny energie. Tento spôsob regulácie nie je zásadnou prekážkou pre reštrukturalizáciu, privatizáciu a liberalizáciu v tejto oblasti. Avšak vývoj v oblasti liberalizácie v Európe má také tempo, že už sa javí ako nevyhnutná novelizácia zákonov upravujúcich podnikanie v energetike.
Terajšia štruktúra má nevýhodu v tom, že vykonávateľ vlastníckych práv je zároveň regulátorom. Od roku 1993 sa preto ceny energie dostali pod silný politický vplyv, ceny sa nedvíhali ani tak, aby pokryli infláciu, cenové deformácie sa prehĺbili a dnes môžeme hovoriť o kríze v elektroenergetike a v zásobovaní teplom. Od roku 1999 došlo k trom radikálnym skokom v cene elektriny. 
Novou právnou normou bude zákon o regulácii prirodzených monopolov. Úpravy sa dotknú predovšetkým zákona č.70/1998 o energetike, zákona č. 18/1996 o cenách  a zákona č.188/1994 o ochrane hospodárskej súťaže.

4.	REŠTRUKTURALIZÁCIA A PRIVATIZÁCIA SSE, š. p.

4.1	Reštrukturalizácia

Stručná charakteristika nových akciových spoločností		

Organizácia:   Stredoslovenská energetika, a.s. Žilina		
				
Základné podnikateľské činnosti Stredoslovenskej energetiky, a.s.	
- nákup, výroba, rozvod a predaj elektrickej energie 		
- prevádzka a údržba vedení a transformovní na napäť. hladine 400/220/110/22/6/0,4 kV	
- dispečerské riadenie distribučnej sústavy 110kV a nižších napäťových stupňov	
- stavebno - montážna činnosť 			
- vykonávanie projektovej a inžinierskej činnosti			
- vykonávanie telekomunikačných činností a spracovanie dát		

				
Ekonomická charakteristika samostatne privatizovanej jednotky:		
				
		1999		
1.	Počet zamestnancov /prep. stav/	2 631		
	z toho: TSZ	1 096		
2.	Výkony a mimor. výnosy /v tis. Sk/	11 020 426		
3.	Náklady /v tis. Sk/	10 752 903		
4.	Disponibilný zisk /tis. Sk/	x		
5.	Export spolu /tis. Sk/	40 804		
	z toho: štáty s konvert. menou /tis. Sk/	0		
6.	Miera odpísania HIM  (%)	55,3		
				
Majetok samostatne privatizovanej jednotky:   	3 827 467 tis. Sk		

				
Súvaha v skrátenom rozsahu (prepoč.stav k 31.12.1999):		
		/tis.Sk/		
P.č.	Názov položky	Stredoslovenská 		
		energetika a.s.		
1.	Nehmotný investičný majetok	163 104		
2.	Hmotný investičný majetok	4 736 633		
3.	Finančné investície	161 050		
4.	Stále aktíva spolu	5 060 787		
5.	Zásoby	123 312		
6.	Dlhodobé pohľadávky	3 345		
7.	Krátkodobé pohľadávky	3 755 748		
8.	Finančný majetok	52 048		
9.	Obežné aktíva spolu	3 934 453		
10.	Ostatné aktíva spolu	244 153		
11.	Aktíva celkom	9 239 393		
12.	Základné imanie	3 215 391		
13.	Kapitálové fondy	289 876		
14.	Fondy tvorené zo zisku	322 200		
15.	Vlastné imanie 	3 827 467		
16.	Rezervy	128 262		
17.	Dlhodobé záväzky	183 909		
18.	Krátkodobé záväzky	4 264 242		
19.	Bankové úvery a výpomoci	805 369		
20.	Cudzie zdroje spolu	5 381 782		
26.	Časové rozlíšenia	29 758		
27.	Dohadné účty pasív	386		
21.	Ostatné pasíva spolu	30 144		
	Podiel na záväzkoch SSE š.p.	0		
22.	Pasíva celkom	9 239 393		

Organizácia:   Martinská teplárenská, a.s.,Martin	
			
Základné podnikateľské činnosti Martinskej teplárenskej, a.s.	
- výroba, rozvod a predaj tepla		
- výroba a predaj el. energie		
			
Ekonomická charakteristika samostatne privatizovanej jednotky:	
			
		1999	
1.	Počet zamestnancov /prep. stav/	332	
	z toho: TSZ	43	
2.	Výkony a mimor. výnosy  /v tis. Sk/	432 033	
3.	Náklady  /v tis. Sk/	476 887	
4.	Disponibilný zisk /tis. Sk/	25 325	
5.	Export spolu /tis. Sk/	x	
	z toho: štáty s konvert. menou /tis. Sk/	x	
6.	Miera odpísania HIM  (%)	38,6	
			
Majetok samostatne privatizovanej jednotky:   	823 524 tis. Sk	

Súvaha v skrátenom rozsahu (prepoč.stav k 31.12.1999):	
		/tis.Sk/	
P.č.	Názov položky	Martinská teplárenská, a.s.	
1.	Nehmotný investičný majetok	528	
2.	Hmotný investičný majetok	1 088 285	
3.	Finančné investície	0	
4.	Stále aktíva spolu	1 088 813	
5.	Zásoby	59 728	
6.	Dlhodobé pohľadávky	42	
7.	Krátkodobé pohľadávky	369 559	
8.	Finančný majetok	7	
9.	Obežné aktíva spolu	429 336	
10.	Ostatné aktíva spolu	224	
11.	Aktíva celkom	1 518 373	
12.	Základné imanie	748 658	
13.	Kapitálové fondy	0	
14.	Fondy tvorené zo zisku	74 866	
15.	Vlastné imanie 	823 524	
16.	Rezervy	0	
17.	Dlhodobé záväzky	0	
18.	Krátkodobé záväzky	664 694	
19.	Bankové úvery a výpomoci	30 008	
20.	Cudzie zdroje spolu	694 702	
21.	Ostatné pasíva spolu	147	
22.	Pasíva celkom	1 518 373	

Organizácia:   Zvolenská teplárenská, a.s., Zvolen			
					
Základné podnikateľské činnosti Zvolenskej teplárenskej, a.s.			
- výroba tepla a elektrickej energie v kombinovanom teplárenskom cykle s protitlakým	
  a kondenzačným spôsobom výroby elektriny				
- rozvod tepla v tepelných sieťach				
					
Ekonomická charakteristika samostatne privatizovanej jednotky:			
					
		1999			
1.	Počet zamestnancov /prep. stav/	298			
	z toho: TSZ	43			
2.	Výkony a mimor. výnosy /v tis. Sk/	327 464			
3.	Náklady /v tis. Sk/	427 424			
4.	Disponibilný zisk /tis. Sk/	-99 960			
5.	Export spolu /tis. Sk/	0			
	z toho: štáty s konvert. menou /tis. Sk/	0			
6.	Miera odpísania HIM  (%)	63,7			
					
Majetok samostatne privatizovanej jednotky:   	679 293 tis. Sk			

Súvaha v skrátenom rozsahu (prepoč.stav k 31.12.1999):			
		/tis.Sk/			
P.č.	Názov položky	Zvolenská teplárenská, a.s.		
1.	Nehmotný investičný majetok	332			
2.	Hmotný investičný majetok	897 444			
3.	Finančné investície	0			
4.	Stále aktíva spolu	897 776			
5.	Zásoby	45 851			
6.	Dlhodobé pohľadávky	69			
7.	Krátkodobé pohľadávky	118 725			
8.	Finančný majetok	39			
9.	Obežné aktíva spolu	164 684			
10.	Ostatné aktíva spolu	63			
11.	Aktíva celkom	1 062 523			
12.	Základné imanie	617 539			
13.	Kapitálové fondy	0			
14.	Fondy tvorené zo zisku	61 754			
15.	Vlastné imanie 	679 293			
16.	Rezervy	0			
17.	Dlhodobé záväzky	0			
18.	Krátkodobé záväzky	291 872			
19.	Bankové úvery a výpomoci	91 356			
20.	Cudzie zdroje spolu	383 228			
21.	Ostatné pasíva spolu	2			
22.	Pasíva celkom	1 062 523			

Organizácia:   Žilinská teplárenská, a.s.,Žilina	
			
Základné podnikateľské činnosti Žilinskej teplárenskej, a.s.	
- výroba, distribúcia a odbyt tepla		
- výroba a odbyt el. energie		
			
Ekonomická charakteristika samostatne privatizovanej jednotky:	
			
		1999	
1.	Počet zamestnancov /prep. stav/	334,2	
	z toho: TSZ	43,7	
2.	Výkony a mimor. výnosy  /v tis. Sk/	506 919	
4.	Náklady  /v tis. Sk/	548 760	
4.	Disponibilný zisk /tis. Sk/	20 577	
5.	Export spolu /tis. Sk/	x	
	z toho: štáty s konvert. menou /tis. Sk/	x	
6.	Miera odpísania HIM  (%)	50,5	
			
Majetok samostatne privatizovanej jednotky:   	472 071 tis. Sk	

Súvaha v skrátenom rozsahu (prepoč.stav k 31.12.1999):	
		/tis.Sk/	
P.č.	Názov položky	Žilinská teplárenská, a.s.	
1.	Nehmotný investičný majetok	177	
2.	Hmotný investičný majetok	623 968	
3.	Finančné investície	0	
4.	Stále aktíva spolu	624 145	
5.	Zásoby	41 351	
6.	Dlhodobé pohľadávky	27	
7.	Krátkodobé pohľadávky	242 683	
8.	Finančný majetok	95	
9.	Obežné aktíva spolu	284 156	
10.	Ostatné aktíva spolu	210	
11.	Aktíva celkom	908 511	
12.	Základné imanie	429 155	
13.	Kapitálové fondy	0	
14.	Fondy tvorené zo zisku	42 916	
15.	Vlastné imanie 	472 071	
16.	Rezervy	0	
17.	Dlhodobé záväzky	0	
18.	Krátkodobé záväzky	436 298	
19.	Bankové úvery a výpomoci	0	
20.	Cudzie zdroje spolu	436 298	
21.	Ostatné pasíva spolu	142	
22.	Pasíva celkom	908 511	

4.2 Vytvorenie podmienok pre obchodovanie s elektrinou a teplom

Najdôležitejším predpokladom pre úspešné obchodovanie s elektrickou energiou je vytvorenie rámca pre podnikanie v energetike, ktorý umožní plnú integráciu energetického sektora Slovenskej republiky do vnútorného trhu Európskej únie, a to       s ohľadom na transparentnosť ekonomických vzťahov, legislatívnych podmienok a ochranu životného prostredia.

Základné ciele energetickej politiky v oblasti vytvorenia podmienok pre obchod             s elektrickou energiou sú nasledovné:

-	v rámci pripravovaného zákona o regulácii prirodzených monopolov zriadiť nezávislý regulačný úrad s kompetenciami v oblasti vecnej, cenovej a technickej regulácie,
-	pripraviť reštrukturalizáciu rozvodného podniku s transparentným účtovným oddelením distribúcie elektriny od teplárenstva,
-	postupne aplikovať Smernicu č. 96/92 EU o spoločných pravidlách vnútorného trhu   s elektrinou, ako aj ustanovenia dohovoru energetickej charty,
-	dosiahnuť ukončenie cenovou reguláciou vyvolaných krížových dotácií v záujme transparentnej a efektívnej regulácie.

Cieľovú štruktúru rozvodného podniku bude v silnej miere ovplyvňovať proces zbližovania legislatívy Slovenskej republiky a Európskej únie. Budovanie jednotného trhu s elektrickou energiou v rámci členských krajín  EU si  vyžaduje zavedenie takých princípov a vzťahov medzi subjektami trhu, metód kalkulácie a alokácie nákladov, aby všetky subjekty trhu  dosiahli na ňom porovnateľné ekonomické efekty.

Tieto ciele je možné dosiahnuť len preukazným a nediskriminačným konaním subjektov trhu, ktoré je realizovateľné:

-  pri adekvátnej  úrovni ich vzájomnej nezávislosti
-  a tiež ich nezávislosti na regulátorských inštitúciách.

V tomto zmysle požiadavky na aplikáciu Smernice č. 96/92 a odporúčania regulátora EU vytvoria nekompromisný tlak, t. j. členské štáty sa budú musieť prispôsobiť takémuto usporiadaniu. 

Na zasadnutiach európskej komisie pre energetiku a národných regulátorov sa otázka separácie subjektov trhu s elektrickou energiou  stala jednou z kľúčových a všeobecne sa považuje za kritérium  snahy danej krajiny zaviesť vnútorný trh s elektrickou energiou. Odporúča sa čo najvyššia úroveň separácie. Výslovne sa požaduje úplná nezávislosť systémového operátora od akýchkoľvek aktivít v elektrizačnej sústave. 

Smernica č. 96/92 neuvádza vzorové fungovanie trhu s elektrinou, resp. odporúčané jeho usporiadanie a mechanizmus fungovania. Vychádza z podstaty trhovej, obchodnej transakcie jej nezávislosti, preukaznosti, nediskriminačného pôsobenia a následne odporúča subjekty - inštitúty, ktoré v elektroenergetike sú schopné tieto vlastnosti zabezpečiť  vrátane vhodných nástrojov. 

Pre efektívne fungovanie konkurenčného trhu s elektrinou nestačí vytvoriť len kvalitný právny a regulačný rámec. Nemenej dôležitý dopad na výsledok majú i technicko-ekonomické pravidlá fungovania trhu, ktoré možno rozčleniť do nasledujúcich skupín:

-   pravidlá obchodovania s elektrinou,
-  ekonomický dispečing, t. j. nasadzovanie elektrární do prevádzky a tvorba cien na "burze" s elektrinou, 
-  technický dispečing, t. j. riadenie systému v reálnom čase - platby za prenos  elektriny,
-   platby za rezervný výkon a ďalšie systémové služby, 
-   systém merania a zúčtovania (clearing).

Príprava technicko-ekonomických pravidiel vyžaduje mimoriadnu pozornosť.  Nedostatočné  pravidlá umožnia poskytovať systémové riešenie nie  najlacnejším možným spôsobom, čo sa nepriaznivo premietne v cenách elektriny. 

4.3  Vplyv privatizácie na zamestnanosť

Rozvoj jednotného trhu s elektrickou energiou v rámci Európskej únie bude mať pravdepodobne dopad aj na vývoj zamestnanosti v rámci energetiky. 

Všeobecne môžeme konštatovať, že odhady budúceho vývoja zamestnanosti môžu vychádzať len z cieľov energetickej politiky, najmä z očakávaných zmien organizačnej štruktúry energetiky, čiastočne z predpokladaného vývoja spotreby primárnych zdrojov energie a z podnikateľského plánu spoločnosti. Podnikateľský subjekt v energetike sa bude musieť pripraviť na postupný vznik konkurencie na trhu s elektrinou súčasne aj na možnosti, ktoré mu poskytne budúci celoeurópsky trh         v súlade s platnou aj pripravovanou energetickou legislatívnou, ktorá celý proces urýchľuje. 

V oblasti elektroenergetiky sa budú prejavovať najmä dôsledky postupného otvárania trhu s elektrinou, čo môže znamenať stratu konečných zákazníkov pre distribučnú spoločnosť a významné obmedzenie jej činnosti len na zabezpečovanie distribučných služieb. 

Analýzy a skúsenosti susedných krajín umožňujú vysloviť predpoklad, že                 v elektroenergetike zníženie zamestnanosti nebude významné a že úbytok pracovných miest bude možné kompenzovať včasným začatím realizácie rozvojových programov, vznikom priemyselných zón a výraznou podporou malých a stredných podnikov.

Často sa privatizácia štátnych energetických podnikov s charakterom prirodzených monopolov spája s negatívnym vplyvom na zamestnanosť. 

Tento fakt však nie je spôsobený samotnou privatizáciou, ale jej motívmi - ako je napríklad zvýšenie efektívnosti prevádzky podnikov - ktoré už majú vplyv na zamestnanosť. Redukcia počtu zamestnancov je predovšetkým dôsledkom:

•	snahy vedenia podniku znížiť náklady podniku - s pozitívnym vplyvom na cenu dodávanej energie,
•	pôsobenia trhu – v prípade otvorenia trhu (ako si to vyžaduje legislatíva EU) pôsobenie trhu vyvoláva nutnosť vybrať si medzi nárastom efektívnosti prevádzky alebo nárastom strát (s následným negatívnym vplyvom na hospodárenie podniku),
•	cenovej regulácie, ktorá má na chod podniku často rovnaký vplyv ako pôsobenie trhových síl.

Skúsenosti z ekonomiky prevádzky rôznych podnikov ukazujú, že všetky organizácie, vrátane podnikov dodávajúcich energiu, majú tendenciu zvyšovať počet zamestnancov do takej miery, ako im to umožňujú vonkajšie podmienky. Podniky s monopolným alebo dominantným postavením na trhu kompenzujú takéto zvyšovanie nákladov zvyšovaním cien poskytovaných služieb (pokiaľ sa im to umožňuje).

Spoločnosti vo vlastníctve štátu sú vystavené rovnakým vplyvom konkurencie ako súkromné podniky. V každom prípade je snahou vlastníka odbúrať dotovanie neefektívností. Z tohto hľadiska nie je podstatnou otázkou vlastníctvo, ale štruktúra a pôsobenie trhu a snaha zachovať postavenie príslušného podniku na trhu.

Situáciu, ktorá súvisí s nutnosťou riešiť postavenie podniku v nových podmienkach otvárania sa trhov s energiou, je možné riešiť tromi spôsobmi:

•	ponechať veľkú spoločnosť v súčasnom stave a zakrývať problémy vnútornej neefektívnosti, ale táto politika bude sústavne znižovať hodnotu spoločnosti, a tým zhoršovať aj problémy neefektívnosti,
•	odložiť alebo pozdržať riešenie prezamestnanosti a iné potrebné opatrenia, táto alternatíva vyvolá rovnaký negatívny účinok na produktívnu časť podniku ako predchádzajúca,
•	okamžite prijať opatrenia na odstránenie identifikovaných problémov produktívnosti, čo v podstate znamená reorganizáciu činností.

Evidentná neefektívnosť prvej alternatívy a pravdepodobné protesty zamestnancov proti tretej alternatíve vedie zvyčajne manažment podnikov spolu so zástupcami zamestnancov k argumentácii za druhú alternatívu. Argumentom proti je fakt, že v prípade ich úspechu to bude mať negatívny vplyv na rozvoj a efektívnosť podniku a táto stratégia odkladá transformáciu podniku na konkurencieschopnú spoločnosť s novou štruktúrou zamestnanosti, ktorá obstojí na trhu aj po jeho otvorení smerom na EU.

V Stredoslovenských energetických závodoch, š. p. bola ku koncu roka 1999 nasledujúca štruktúra zamestnancov:

Štruktúra zamestnancov k 31.12.1999:				
					
a.)   podľa pohlavia	ženy 		777		
	muži		2 858		
	celk. stav zamestnancov	3 635		

					
b.)   podľa kategórií	robotníci		2 352		
	technicko - správ. zamest.	1 283		
	celk. stav zamestnancov	3 635		

K 31.12.1999 pracovalo v SSE, š.p. Žilina 3 635 zamestnancov, pričom priemerný prepočítaný stav bol 3 665 zamestnancov. Za posledných 12 mesiacov sa stav zamestnancov znížil o 7. V politike zamestnanosti prijal podnik  stratégiu mierneho útlmu počtu zamestnancov. Redukcia  je riešená prirodzenou fluktuáciou a stanovením stop stavu pri prijímaní nových zamestnancov.  Pri transformácií nie je počítané so zásadnou zmenou počtu zamestnancov.

4.4  Spôsob privatizácie

Pri privatizácii podniku bude možné využiť tri základné štandardné metódy:

1.	Priamy predaj strategickému investorovi 

	Jeho výhodou je získanie silného strategického partnera, nových vedeckých postupov, prístup na medzinárodné trhy a finančná stabilita. Nevýhodou sa javí nižšia transparentnosť v porovnaní s predajom cez kapitálový trh, horší prístup k novému akciovému kapitálu v porovnaní so spoločnosťou obchodovanou na kapitálových trhoch.

2.	Predaj cez kapitálový trh domácim a zahraničným investorom

Táto forma sa realizuje zvýšením základného imania spoločnosti alebo predajom existujúcich akcií vo vlastníctve štátu. Pri rozhodovaní je potrebné vo zvýšenej miere využívať kapitálový trh a uprednostniť predaj majetku na burze cenných papierov. Výhodou tohto predaja je flexibilnosť ponuky akcií, možnosť predaja celého alebo čiastočného podielu štátu v podniku.

3.	Kombinácia vyššie uvedených spôsobov

Ministerstvo hospodárstva sa v súčasnosti prikláňa k privatizácii strategickým investorom, avšak definitívne rozhodnutie sa prijme až na základe odporúčania privatizačného poradcu.

Zmenu vlastníckych vzťahov v SSE, š. p. navrhujeme riešiť takto:

V distribučnom podniku Stredoslovenská energetika, a. s.:

1.	51 %-ný podiel majetku ponechať vo vlastníctve štátu (v súlade so zákonom č. 92/1991 Zb. v znení neskorších predpisov)
2.	 49 %-ný  podiel majetku privatizovať. 

Vzhľadom na situáciu na kapitálových trhoch je odôvodnený predpoklad, že predaj akcií na kapitálových trhoch by nebol úspešný.  Tento predpoklad vychádza i z toho, že akú má tento podnik veľkosť a aké sú jeho ciele privatizácie.

Rozhodujúcim kritériom výberu potencionálneho investora je z hľadiska majoritného štátneho akcionára dlhodobá stabilita a veľké skúsenosti investujúcej spoločnosti.

Výhodou strategického investora môže byť zlepšenie pozície na medzinárodnom trhu, z ktorého očakávame aj zvýšenie hodnoty firmy, kapitálového vybavenia firmy   a pod.
Keďže posúdenie všetkých týchto aj ďalších aspektov je zložitou odbornou otázkou, spôsob privatizácie aj určenie podielov, vyčlenených pre privatizáciu, by mal byť predmetom posúdenia nezávislým privatizačným poradcom. Vzhľadom na zložitosť problematiky a významné strategické postavenie podniku na trhu odporúčame poveriť samotnou prípravou privatizácie renomovanú firmu so skúsenosťami v danej oblasti.

     V teplárenských spoločnostiach (Martinská teplárenská, a.s., Zvolenská teplárenská, a.s. a  Žilinská teplárenská, a.s.) postup privatizácie odporúčame v nasledovných dvoch krokoch:

1.	Založenie akciových spoločností Martinská teplárenská, a.s., Zvolenská teplárenská, a.s. a Žilinská teplárenská, a.s. so 100% účasťou štátu.

2.	51% podiel majetku ponechať vo vlastníctve štátu. O prevode podielu do max. výšky 49% rokovať s príslušnými mestami.
Pri rokovaniach s príslušnými mestami vychádzať s potreby zabezpečenia dlhodobej ekonomickej stability novovzniknutých teplárenských spoločností a vplyvu zastupiteľských orgánov miest na ich riadenie.

4.5	 Vecný a časový harmonogram transformácie a privatizácie

Vychádzajúc z faktov uvedených v tomto materiáli a z diskusie k problematike navrhujeme nasledovný harmonogram krokov  pre naplnenie  uznesenia vlády SR  č. 758/2000:

P.č.	Postup prác a spracovanie materiálov			Termín		Zodpovedný

1.	   Preskúmať všetky relevantné otázky – právne, finančné,
daňové a technické – spojené so zámerom delenia majetku			koordinačná
SSE, š. p. pre návrh etáp postupu				28. 02. 2001   	komisia
												
2.   Dopracovať návrh Privatizačného projektu SSE, š. p. na
založenie akciových spoločností SSE, a. s., MT, a.s.				SSE, š. p.
ŽT, a.s, ZVT, a.s. 						28. 02. 2001	MH SR

3.	Predložiť základný privatizačný projekt na MSPNM SR	31. 03. 2001	MH SR

4.	Spracovať pre MH SR návrh využitia telekomunikačných
systémov SSE, š. p. pre novovytvorenú samostatnú tele-
komunikačnú spoločnosť					28. 02. 2001	SSE, š. p.

5.    Spracovať návrhy zmlúv medzi novovzniknutými
subjektami							15. 06. 2001	SSE, š. p.

6.    Požiadať o vydanie oprávnení a licencií na výkon činnosti 			nové 
pre novovzniknuté subjekty po ich založení			do 30 dní	spoločnosti

7.	Vypracovať mimoriadnu účtovnú závierku SSE, š. p. ku
dňu predchádzajúcemu dňu vzniku nových subjektov
a jej overenie audítorom					do 90 dní	SSE, š. p.

8.    Založenie akciových spoločností				01. 07. 2001	MHSR,
										FNM
9.    Návrh na zápis spoločností do obchodného registra po 			MH SR,
ich založení							do 15 dní	FNM

10.	Oznámenie príslušným orgánom štátnej správy a 				MH SR,
miestnej samosprávy o založení nových spoločností				FNM,
								do 15 dní	nové spol.

12.	Aktualizácia účtov v peňažných ústavoch po založení
nových spoločností + nové podpisové vzory			do 15 dní	MH SR,										nové spol.

13.  Začiatok procesu privatizácie 				od 31.8.2001

5. ZÁVER

Predkladaný materiál Zámer a postup privatizácie Stredoslovenských energetických závodov, š. p. Žilina v súlade s uznesením vlády SR č. 758 predstavuje informáciu o vzniku nových spoločností.
Cieľom predkladaného materiálu je rámcovo predstaviť novovzniknuté akciové spoločnosti a tiež stanoviť postupnosť krokov transformácie súčasného štátneho podniku a následnej privatizácie novovzniknutých spoločností. Výsledkom týchto procesov bude postupné vytváranie konkurenčného prostredia v slovenskej energetike, ktoré zasa vytvorí tlak na znižovanie nákladov a zvyšovanie pružnosti a kvality  poskytovaných služieb s následným pozitívnym vplyvom na ceny, ale najmä vytvorí predpoklady          k tomu, aby takto transformovaná spoločnosť bola schopná obstáť aj v medzinárodnej konkurencii, ktorá sa bude s pokračujúcou globalizáciou ďalej zintenzívňovať. Pokiaľ je zvyčajné dosiahnutie zhody o potrebe transformácie sektoru jednoduché, hľadanie zhody o spôsobe transformácie je proces veľmi komplikovaný.

V súčasnom období je však dôležité, aby sa transformácia energetiky nezredukovala len na jeden jej aspekt – privatizáciu a presadenie aktuálnej potreby maximalizovať okamžitý prínos z privatizácie. Je preto potrebné upozorniť na skutočnosť, že akceptovanie tohto prístupu znamená zároveň rezignáciu na uskutočnenie dlhodobých zámerov energetiky. Takýto postup podstatne zvyšuje riziko, že bude predaná nereštrukturalizovaná firma, ktorá je však pre investora zaujímavá svojím dominantným postavením na trhu. Za kúpu takéhoto nereštrukturalizovaného podniku ale investor zvyčajne žiada kompenzáciu.