Author: kontrola
Last saved by: agenda0
Company: UVSR

Informácia o vybavovaní petícií a sťažností
Úradom vlády SR a orgánmi štátnej správy
za rok 2000

	Uplatňovanie petičného práva a práva podávať sťažnosti je upravené zákonom č.85/1990 Zb. o petičnom práve  v znení neskorších predpisov (zák. č.242/1998 Z.z.), ako aj zákonom č.152/1998 Z.z. o sťažnostiach (ďalej: zákon o petičnom práve a zákon o sťažnostiach). Ústredným orgánom štátnej správy pre vybavovanie a kontrolu vybavovania týchto podaní je Úrad vlády SR podľa § 20a zák. č.347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR v znení neskorších predpisov; ostatné štátne orgány sú povinnými podľa § 1 ods. 1 citovaného zákona o petičnom práve resp. podľa § 2 písm. a/ citovaného zákona o sťažnostiach (spolu aj s nimi zriadenými organizáciami). 

	Informácia o vybavovaní petícií a sťažností Úradom vlády SR a orgánmi štátnej správy za rok 2000 (ďalej len Informácia) je spracovaná a predkladaná vláde SR na základe dokumentu „Zameranie kontrolnej činnosti Úradu vlády SR na I. polrok 2001“, schváleného uznesením vlády SR č. 1048 zo dňa 13.12.2000 a to v stanovenom termíne tejto úlohy do 30. 4. 2001.

	Obsahom Informácie sú vybrané hlavné ukazovatele o tých petíciách a sťažnostiach, ktoré boli adresované a doručené:

-	Úradu vlády SR (vybavované jeho sekciou kontroly, resp. odborom petícií a sťažností),
-	ministerstvám  a subjektom v ich pôsobnosti,
-	ostatným ústredným orgánom štátnej správy a subjektom v ich pôsobnosti (ak takéto subjekty existujú),
-	orgánom miestnej štátnej správy a subjektom v ich pôsobnosti (krajským úradom a okresným úradom a subjektom v ich pôsobnosti).

Cieľom Informácie je poskytnúť vláde SR, iným orgánom a inštitúciám ktorých sa problematika dotýka, ako aj verejnosti (prostredníctvom internetu), bilančnú informáciu o základných ukazovateľoch, charakteristikách a trendoch predmetnej agendy.

Bilančným obdobím údajov je rok 2000 (od 01.01 – 31.12.2000).

Informácia sa člení na:
časť textovú:
 I. – Úrad vlády SR								      
II. – Ministerstvá a subjekty v ich pôsobnosti				                    III. – Ostatné ústredné orgány štát. správy a subjekty v ich pôsobnosti      
          IV. – Krajské úrady, okresné úrady a subjekty v ich pôsobnosti                  
 	V. – Hodnotenie podľa jednotlivých ukazovateľov a trendov			

časť tabuľkovú – prílohy:
tab. č.1 – Údaje o počte podaní doručených Úradu vlády SR, evidovaných	      	      v sekcii kontroly,
tab. č.2 – Údaje o spôsobe vybavenia písomných podaní Úradu vlády SR,
	      evidovaných v sekcii kontroly,
	tab. č.3 – Údaje o petíciách a sťažnostiach podaných ministerstvám a subjek-
		      tom v ich pôsobnosti,
	tab. č.4 – Údaje o petíciách a sťažnostiach podaných ostatným ústredným or-
		      gánom štátnej správy,
	tab. č.5 – Údaje o petíciách a sťažnostiach podaných orgánom miestnej štát-
		      nej správy.

Časť I.

Úrad vlády SR

		Úrad vlády SR (ďalej len úrad) je v zmysle § 11 ods. 1 zákona č.152/1998 Z.z. o sťažnostiach (ďalej len zákon o sťažnostiach), okrem jeho kontrolnej pôsobnosti v oblasti vybavovania petícií a sťažností podľa § 2 ods. 1 písm. c/ zákona č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe, príslušný vybavovať aj sťažnosti v oblasti štátnej správy, ktoré smerujú proti vedúcemu orgánu verejnej správy v prípade, keď na vybavenie sťažnosti nie je ustanovený nadriadený orgán.

	Vzhľadom na to, že osobitnú evidenciu petícií a sťažností  v členení údajov stanovených všeobecne záväznými právnymi predpismi upravujúcimi nakladanie s takýmito druhmi podaní vedie za úrad centrálne sekcia kontroly pod označením úrad, v  tejto Informácii (vrátane štatistického zhodnotenia v priložených tabuľkách) sú vykázané a zhodnotené počty evidovaných petícií a sťažností len v sekcii kontroly.

	V roku 2000 bolo úradu doručených celkom  2718 podaní vybavovaných sekciou kontroly, pričom išlo o 1519 petícií (v tom 2 opakované) 184 sťažností (v tom 21 zameraných na konanie prednostov okresných úradov a 12 na prednostov krajských úradov), 259 podaní označených ako sťažnosti, ktoré však nespĺňali podmienky pre ich vybavenie podľa zákona o sťažnostiach. Ďalej tento počet zahŕňa 476 žiadostí, oznámení, podnetov a pod. (v tom 28 zameraných na konanie prednostov okresných úradov a 5 na prednostov krajských úradov), 280 písomností súvisiacich s vybavovaním všetkých druhov podaní (išlo predovšetkým o stanoviská, vyjadrenia, opatrenia prijaté na nápravu nedostatkov zistených kontrolou a prešetrením sťažností, požiadavky na metodické usmernenie pri vybavovaní petícií a sťažností orgánmi verejnej správy, ktoré podľa Ústavy SR, zákona o petičnom práve a zákona o sťažnostiach sú povinné takéto osobitné podania vybavovať a pod). Z celkového počtu 443 podaní označených ako sťažnosti bolo 12 anonymných a 72 opakovaných.

	Podania, ktoré síce boli označené ako sťažnosti, avšak nespĺňali podmienky pre ich vybavenie podľa zákona o sťažnostiach (259), oznámenia, podnety, žiadosti a pod. (476) a písomnosti súvisiace s vybavovaním petícií, sťažností a iných podaní (280) sú vykázané v súhrnnom počte pod označením iné podania (1015).
Prehľad o počte podaní doručených úradu  v roku 2000 (evidovaných v sekcii kontroly) podľa druhov a štvrťrokov je uvedený v prílohe - tabuľka č.1.
	
Okrem uvedeného počtu bolo do Kancelárie predsedu vlády SR a podpredsedov vlády SR doručených v roku 2000 celkom 6820 podaní, s ktorými sa občania a právnické subjekty obrátili na ústavných činiteľov a ktoré boli vybavované v rámci styku s verejnosťou. Vzhľadom na to, že režim evidovania a sledovania štruktúry údajov o takýchto druhoch podaní (názorové listy, žiadosti o finančné podpory, verejná diskusia k tvorbe zákonov, k riešeniu problematiky Programu boja proti korupcii, reakcie na vystúpenia ústavných činiteľov v médiách a pod.),   je odlišný od režimu vybavovania petícií a sťažností podľa príslušných zákonov, nie je možné vykázať takéto podania v členení ako petície a sťažnosti a preto nie sú ani predmetom ďalšieho hodnotenia uvedeného v tomto materiáli (vrátane tabuľkovej časti). Počet podaní vybavovaných z úrovne ústavných činiteľov je uvedený ako doplňujúci, z dôvodu poskytnutia informácie aj o iných druhoch podaní, ktoré neboli vybavované ako petície a sťažnosti v sekcii kontroly.

	Počet (2718) úradu doručených a v sekcii kontroly evidovaných podaní znamená v porovnaní s rokom 1999 (kedy celkový počet predstavoval 4304 evidovaných podaní) pokles o 1586 podaní. Podľa jednotlivých druhov podaní ide o pokles petícií o 509,  sťažností o 425 a iných druhov podaní o 652.
Porovnanie početnosti petícií a sťažností z predchádzajúcim rokom (1999) spolu s dôvodmi poklesu je podrobnejšie rozvedené v časti V. – POČETNOSŤ.

Petície

	Zaevidované petície (1519) mali charakter žiadostí a návrhov (čl. 27 Ústavy SR) a obsahovo sa týkali riešenia problematiky:
-	zamestnanosti a zvýšenia platov pedagogických pracovníkov (8)
-	opravy a údržby kultúrnych pamiatok (1)
-	nesplnenia povinností majiteľa bytového domu, ktorému bol tento vydaný na základe uplatneného reštitučného nároku (1)
-	znečisťovania životného prostredia (2)
-	stavebných aktivít (2)
-	územného a správneho členenia Slovenskej republiky (1501 a 2293 petičných hárkov)
-	poskytovania zdravotnej starostlivosti (1)
-	zachovania dôchodkových kategórií a poskytovania osobitného príspevku baníkom (1 a 759 petičných hárkov).

Opakované petície (2) poukazovali na konanie orgánov štátnej správy a územnej samosprávy v súvislosti s riešením petícií občanov týkajúcich sa zlúčenia resp. odčlenenia časti obcí.

Vzhľadom na to, že vybavenie doručených petícií vecne spadalo do oblastí, v ktorých sú zo zákona kompetentné konať iné orgány štátnej správy a územnej samosprávy, boli petície v súlade s ustanovením § 5 ods. 2 zákona o petičnom práve postúpené v zákonnej lehote týmto orgánom na vybavenie o čom boli zástupcovia petičných výborov, resp. podávajúce fyzické osoby alebo právnické osoby oboznámené.
V jednom prípade úrad vybavil doručenú petíciu v tej istej veci priamo, a to zaujatím stanoviska v súlade s ustanovením podľa § 5 ods. 5 zákona o petičnom práve.

V roku 2000 nebola na úrad postúpená žiadna požiadavka za účelom rozhodnutia vo veci sporu o príslušnosti na vybavenie petície (§ 5 ods. 3 zákona o petičnom práve).

Sťažnosti

	Úradu bolo v roku 2000 doručených celkom 443 podaní označených ako sťažnosti.  Z uvedeného počtu bolo  po posúdení, či spĺňajú  podmienky stanovené §§ 2, 3 a 4 ods. 1 zákona o sťažnostiach zaevidovaných do osobitnej evidencie sťažností 184 takýchto podaní.

	Sťažnosti doručené úradu v roku 2000 podľa vecného zamerania poukazovali najmä na nesprávnu činnosť alebo nečinnosť orgánov verejnej správy najmä v oblastiach:

-	katastra (hlavne prieťahy v konaní),
-	životného prostredia (stavebné konanie, odpadové hospodárstvo, znečisťovanie podnikateľskými subjektami a iné),
-	poskytovania sociálnych služieb, školstva, vybavovania petícií a sťažností (tak v orgánoch štátnej správy, ako aj územnej samosprávy),
-	zdravotníctva (hlavne nedostatočná úroveň poskytovania zdravotnej starostlivosti zdravotníckymi zariadeniami aj neštátnymi lekármi),
-	činností orgánov samosprávy (pri hospodárení s prostriedkami a majetkom obce, výbere miestnych poplatkov a pod.),
-	hospodárenia s majetkom štátu v správe orgánu štátnej správy a nakladania s prostriedkami štátneho rozpočtu (na všetkých úrovniach riadenia štátnej správy, ako aj organizáciami v ich riadiacej pôsobnosti),
-	justičnej a väzenskej stráže, ako aj vyšetrovania orgánmi PZ SR, atď.

V súlade s ustanovením § 9 zákona o sťažnostiach bolo 106 sťažností postúpených na vybavenie vecne a miestne príslušným orgánom verejnej správy, ktoré majú zákonnú povinnosť prijímať, evidovať, vybavovať a kontrolovať vybavenie sťažností podľa § 2 písm. a/ až c/ citovaného zákona; z nich bolo 11 anonymných.

Ďalších 42 sťažností bolo vybavených upovedomením o vybavení sťažností v súlade s ustanovením § 20 ods. 3 zákona o sťažnostiach (v prípadoch keď už bola  iná sťažnosť vybavená a ďalšia sťažnosť v tej istej veci neobsahovala nové skutočnosti), alebo išlo o ďalšie opakované sťažnosti, ktoré boli odložené v súlade s § 20 ods. 2 zákona o sťažnostiach. V počte 42 sťažností sú zahrnuté aj sťažnosti vybavené vrátením adresátovi (ministerstvám, územným orgánom štátnej správy a orgánom územnej samosprávy, verejnoprávnym inštitúciám a pod.) a to v prípadoch, keď tieto orgány verejnej správy ich nesprávne postúpili na vybavenie úradu. V tomto počte sú zahrnuté aj sťažnosti predložené úradu SR na vedomie (vybavenie takýchto sťažností zákon o sťažnostiach neupravuje).

Úrad v roku 2000 vybavil bez priameho výkonu vonkajšej kontroly celkom 19 sťažností, z ktorých len v dvoch prípadoch sa potvrdila opodstatnenosť vznesených námietok. V týchto prípadoch išlo najmä o námietky proti nečinnosti (hlavne neoznámenie výsledku vybavenia opakovanej sťažnosti), voči porušeniu ustanovenia § 13 zákona o sťažnostiach (nedodržanie lehoty na vybavenie), porušeniu § 19 ods. 1 citovaného zákona (neoznámenie opatrení prijatých alebo vykonaných na odstránenie zistených nedostatkov v prípadoch, keď príslušný orgán štátnej správy prešetrením zistil opodstatnenosť sťažnosti) a tiež v súvislosti s nevyhodnotením opodstatnenosti, resp. neopodstatnenosti podľa jednotlivých bodov sťažnosti tak, ako to vyplýva z § 19 ods. 2 zákona o sťažnostiach.

V uvedených prípadoch bola kontrola správnosti vykonaná z predloženého spisového materiálu týkajúceho sa vybavovania sťažností poskytnutého úradu v súlade s § 16 zákona o sťažnostiach. V dvoch prípadoch, v ktorých sa potvrdila opodstatnenosť námietok sťažovateľov bolo zistené porušenie:
-	ustanovenia § 13 zákona o sťažnostiach nevybavením sťažnosti v zákonnej lehote (1 sťažnosť),
-	ustanovenia § 19 ods. 2 zákona o sťažnostiach nevyhodnotením opodstatnenosti resp. neopodstatnenosti každého bodu sťažnosti (1 sťažnosť).

Na odstránenie zistených nedostatkov boli prijaté 4 opatrenia na nápravu, ktoré mali charakter vyvodenia pracovnoprávnych konzekvencií, voči zamestnancom orgánov štátnej správy, ktorí za vybavenie sťažností zodpovedali (1) a organizačného charakteru – vydanie interných predpisov a vzdelávanie zamestnancov zodpovedných za zistené nedostatky (3).

Uvedenú formu vybavenia sťažností – vyžiadaním predloženia spisovej dokumentácie – úrad využíval na rozhodnutie o vykonaní vonkajšej kontroly,  v súlade so zásadami hospodárnosti a efektívnosti nakladania s prostriedkami štátneho rozpočtu pri výkone štátnej správy na úseku kontroly vybavovania petícií a sťažností.

Týmto spôsobom bolo vybavených 15 sťažností poukazujúcich na nesprávne vybavenie sťažností z úrovne prednostov krajských úradov a okresných úradov.

Úrad v roku 2000 vykonaním kontroly vybavovania sťažností v zmysle zákona č.10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe, ako aj prešetrením (v rámci vonkajšej a vnútornej kontroly) vybavil celkom 17 sťažností.

Predmetom vonkajšej kontroly, ktorú úrad vykonal v 14 prípadoch bolo dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov a interných predpisov v oblasti:
-	katastra (porušovanie právnych predpisov upravujúcich konanie na úseku katastra nehnuteľností najmä prieťahy, nečinnosť, odmietnutie vykonania vkladu vlastníctva a pod.) – 1 kontrola,
-	kontroly (nesprávne uplatňovanie zákona o sťažnostiach, nedodržiavanie lehôt na vybavenie sťažností, konanie nad rámec zákona o sťažnostiach, najmä vo veciach upravených správnym poriadkom a pod.) – 7 kontrol,
-	štátneho občianstva (nečinnosť orgánu verejnej správy v súvislosti s rozhodnutím o udelení, resp. o zamietnutí udelenia štátneho občianstva Slovenskej republiky v nadväznosti na sťažnosť voči nevykonaniu opatrení z výsledkov prešetrovania predchádzajúcej sťažnosti príslušným kontrolným orgánom ústredného orgánu štátnej správy SR) – 1 kontrola,
-	dodržiavania zmluvných podmienok v súvislosti s poskytnutím príspevku z rezervy predsedu vlády SR – 1 kontrola,
-	dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov a interných predpisov upravujúcich spôsob, postup a príslušnosť orgánov vojenskej polície, ktoré konali vo veci dopravnej nehody – 1 kontrola,
-	nakladania s majetkom štátu a nakladania s prostriedkami štátneho rozpočtu – 2 kontroly (jedna na základe anonymnej sťažnosti),
-	výberového konania na obstarávanie tovarov, služieb a prác – 1 kontrola.

V 8 prípadoch bola vykonaná kontrola správnosti predchádzajúceho vybavenia sťažností, resp. prešetrenie sťažností v súlade s ustanovením § 11 ods. 1 zákona o sťažnostiach, keď námietky sťažovateľov sa týkali prednostov krajských úradov a okresných úradov. V prípade jednej anonymnej sťažnosti zameranej na nehospodárne nakladanie s prostriedkami štátneho rozpočtu v KÚ Trenčín sa kontrolou nepreukázala opodstatnenosť nedostatkov, na ktoré táto poukazovala.

V rámci vnútorného kontrolného systému boli vykonané spolu 3 kontroly (v tom 2 prešetrením sťažnosti a jedna podľa zákona č.10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe). Predmetom kontroly v týchto prípadoch bolo dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov a interných predpisov pri nakladaní s prostriedkami štátneho rozpočtu a zákona o sťažnostiach a v prípade prešetrenia výberového konania verejného obstarávania prác z prostriedkov EÚ poskytnutých pre rok 2000 v zmysle schváleného Finančného memoranda a tiež predpisov vydaných Európskou komisiou.

Na odstránenie zistených nedostatkov bolo prijatých celkom 23 opatrení,  na nápravu (vrátane zrušenia prvostupňového rozhodnutia správneho orgánu autoremedúrou).

 Prijaté opatrenia mali charakter:
-	organizačný (vydanie interného predpisu, preškolenie zamestnancov zodpovedných za zistené nedostatky a iné akty riadenia vydané štatutárnym orgánom na zabezpečenie zvýšenia úrovne práce v kontrolovaných subjektoch) (15)
-	odstránenie nezákonného stavu (7)
-	vytvorenie podmienok pre realizovanie sa domácich malých a stredných podnikateľov (1).

Kontrolou, resp. prešetrením sa v 10 prípadoch potvrdilo nedodržiavanie právnych predpisov, čo z celkového počtu 17 vykonaných kontrol predstavuje 58,8%-nú opodstatnenosť.

Okrem písomných sťažností sa na úrad v roku 2000 osobne dostavilo 69 občanov alebo zástupcov právnických osôb, ktorí podali svoje sťažnosti ústne. Tieto boli vybavené ihneď najmä usmernením a poskytnutím informácie o vecnej príslušnosti orgánu verejnej správy kompetentného na  riešenie problematiky ktorej sa domáhali.
Iné podania

	Písomné podania iného charakteru (1015) boli vybavené v prípadoch (keď nespĺňali podmienky pre ich vybavenie podľa zákona o sťažnostiach) vrátením (259) v súlade s ustanovením § 4 ods. 2 zákona o sťažnostiach. Išlo najmä o sťažnosti na prieťahy súdneho konania, ktorých vybavenie je upravené osobitným predpisom (zákon č.80/1992 Zb. o štátnej správe súdov v platnom znení), podania ktorými sa občania domáhali nápravy rozhodnutí vydaných v správnom konaní, riešenie uzatvorených zmluvných vzťahov, dedičské konania, námietky proti činnosti resp. nečinnosti prokuratúry, konanie ktorej nemá oprávnenie úrad prešetrovať, ani kontrolovať a pod.

	Podania, ktoré mali charakter žiadostí, oznámení a podnetov (476) boli vybavené odpoveďou s vysvetlením kompetencií a s primeraným usmernením (179). Podania uvedeného charakteru, vo veci ktorých mali zo zákona oprávnenie konať orgány verejnej správy, resp. verejnoprávne inštitúcie alebo iné vecne a miestne príslušné subjekty, boli týmto postúpené na ďalšie konanie (279).

	Z počtu iných podaní (1015), ktoré nemali charakter sťažnosti bolo 18 podaných anonymne, alebo predložených úradu na vedomie (najmä pisateľov, ktorým boli viackrát vysvetlené kompetencie úradu s tým, že úrad vo veci nemá zákonné oprávnenie konať) boli odložené bez ďalšieho konania.

	Žiadosti, oznámenia, podnety a ďalšie podania, ktoré nemali charakter petícií alebo sťažností, doručené úradu fyzickými osobami aj právnickými osobami boli obsahovo zamerané na riešenie občianskoprávnych, obchodnoprávnych a trestnoprávnych záležitostí. V týchto prípadoch podávajúcim išlo hlavne o poskytnutie právneho poradenstva (právnej pomoci) pri mimosúdnom vysporiadaní sporu, resp. pri konaní pred súdom.

	Ďalej to boli podania, ktoré mali charakter žiadostí o pomoc vo veci preklenutia nepriaznivej sociálnej situácie, riešenia bytových problémov, problematiky občianskych združení (poľovnícke, rybárske, záhradkárske združenia), ako aj usmernenia vo veci riešenia uplatnených reštitučných nárokov, vysporiadania sporov obchodných spoločností v súvislosti s prevodom vlastníctva cenných papierov a tiež riešenia problematiky privatizácie, nájmu a prenájmu nehnuteľností a pod.

	Písomnosti, ktoré súviseli s vybavovaním podaní všetkých druhov, najmä však pri vybavovaní petícií a sťažností (280) boli využité pri posudzovaní opakovaných petícií v rámci kontroly, resp. prešetrenia sťažností atď. (napr. spracovanie odpovedí, vyhodnotenie výsledkov kontroly, zhodnotenie účinnosti prijatých opatrení a pod.). Z uvedeného dôvodu sú vykázané ako priamo vybavené podania v rámci iných druhov písomností.

	Prehľad o spôsobe vybavenia písomných podaní (vrátane vyhodnotenia opodstatnenosti) Úradom vlády SR za rok 2000 v členení podľa druhov štvrťrokov je uvedený v prílohe - tabuľka č.2.

Časť II.

Ministerstvá a subjekty v ich pôsobnosti

	V roku 2000 bolo podaných ministerstvám  a subjektom v ich pôsobnosti:

- ministerstvám:		  103 petícií a
                     4531 sťažností, čo je oproti r. 1999 :
menej o 2114 petícií,
							menej o 2997 sťažností,

-	subjektom
      ministerstiev		     93 petícií a
                                         10113 sťažností, čo je oproti r. 1999:
							viac o 1 petíciu,	
							viac o 973 sťažností.

Početnosť súhrnne za ministerstvá a príslušné subjekty poklesla o 2113 petícií a o 2024 sťažností.

Najviac podaní smerovalo do rezortov:
- vnútra 					7 petícií + 4044 sťažností,
- dopravy, pôšt a telekomunikácií		70 petícií + 3663 sťažností,
- zdravotníctva				27 petícií + 2184 sťažností
- pôdohospodárstva				15 petícií + 1516 sťažností
- financií					 3 petície + 753 sťažností, atď.

Opodstatnenosť podaní (t. zn. štatistické vyjadrenie počtu tých podaní, ktoré sa po prešetrení ukázali ako opodstatnené) u:
-	ministerstiev zaznamenala pokles o 20% (41% v r. 1999 – 21% v r. 2000)
-	subjektov v pôsobnosti ministerstiev nárast o 5,4% (31% v r. 1999 – 36,4% v r. 2000)
a v súhrne poklesla o 2,5%.

Opodstatnenosť podaní podľa rezortov je nasledovná:
- dopravy, pôšt a telekomunikácií		40,8%
- pôdohospodárstva				40,8%
- obrany					40,1%
- zdravotníctva				37,9%
- životného prostredia 			36,8%, atď.

Z hľadiska zamerania podaní prináležiacich do pôsobnosti príslušných rezortov išlo najmä o tieto charakteristiky nedostatkov, ktoré preukazovali v rezortoch:

vnútra : 	- nečinnosť a nedôslednosť pri preverovaní podaní,
		- nedbalosť a nedisciplinovanosť,
		- nedostatky v riadení a kontrole,
		- nevhodné správanie a postupy zamestnancov,
		- hospodárenie,
		- správne konanie a i.,
dopravy, pôšt a telekomunikácií:
		- nekvalitné poštové doručovacie služby,
- nedostatky v činnostiach SAD a ŽSR (rušenie zastávok a spojov, správanie sa vodičov vrátane porušenia prepravných taríf, kultúra cestovania,	činnosť osobných pokladníc a vlakových čiat, preprava spešnín, 
		- nákladná doprava, zmeny grafikónu,
		- fakturácia telekomunikačných poplatkov,
		- majetkovoprávne vysporiadanie pozemkov,				
- neudržiavanie pozemných komunikácií a i.,

zdravotníctva:
		- výhrady k poskytovaniu zdravotnej starostlivosti  (kvalita liečenia, pri-
		   plácanie za lieky, správanie sa lekárov a zdravot. personálu),
- nedostatky v oblasti narušeného životného prostredia a hygieny

  s vplyvom na zdravie,
- výhrady voči personálnej práci a odmeňovaniu,
- negatívne javy hospodárskej povahy (požadovanie neoprávnených 
platieb od pacientov i zamestnancov, nenáležitý nákup liekov zdravot.     zariadením prostredníctvom neštátnych lekární, odcudzovanie stravy),
- prevažne anonymné podania na poberanie úplatkov (odstúpené  orgá-
		  nom činným v trestnom  konaní -  po prešetrení  všetky  odložené ako
	  	  nepreukázané) a i.,

pôdohospodárstva:
- majetkoprávne záležitosti,
- dane, dávky, poplatky, nájmy, subvencie,
		- nesprávne postupy vedúcich zamestnancov, vrátane hospodárenia s
		  finančnými prostriedkami i s hmotným majetkom, a i.,

obrany:	- nedostatky v hospodárení s finanč. prostriedkami, s materiálom, 
		  s nebytovými priestormi,
		- nedostatky pri ukončení služob a prac. pomeru, v jeho zmenách, priz-
		  návanie príplatkov,
		- prideľovanie služob. bytov, údržba a opravy bytov, nesprávne stano-
		  venie úhrad za služob. byty,
- poskytovanie zdravot. starostlivosti, liekov a lieč. pomôcok,
		- vykonávanie branného zákona – vydávanie rozhodnutí, vydávanie
		  osvedčení účastníkom národného boja za oslobodenie, a i.,

životného prostredia:
		- znečisťovanie (vôd, ovzdušia, pôdy), skládky odpadov a nakladanie
		  s odpadmi, ochrana ovzdušia a ochrana prírody,
		- proti nepovoleným stavbám resp. stavbám realizovaným a používa-
		  ným v rozpore so staveb. povolením alebo kolaudačným rozhodnutím,
- na výkon staveb. dozoru bez oprávnenia,
		- nepovolený výrub stromov,
- lov chránených zvierat a živočíchov a i.,

financií:	- nesprávne postupy správcov dane v rôznych predmetoch  ich činnosti
(pri výkone daň. kontrol, pri doručovaní  písomností, v daňovom exekučnom konaní, pri registrácii daňovníka, odmietanie práva nahliadania do spisu, prieťahy, nečinnosť a pod.),
		- nesprávne postupy colných orgánov (prieťahy, šikanovanie, nerešpek-
		  tovanie predpisov, nezdvorilosť, zlá organizácia práce, nedôsledné vy-
		  konávanie col. kontroly a pod.).

	Opis uvedených zameraní je zhrnutím najfrekventovanejších javov z  podrobnejšie rozpísaných údajov poskytnutých spracovateľovi tejto Informácie jednotlivými rezortami; nejde tiež o bilancovanie všetkých rezortov (ministerstiev a subjektov v ich pôsobnosti), avšak len tých, ktoré vykázali najväčšiu početnosť a súčasne opodstatnenosť vykazovaných podaní.

Údaje v číselnom vyjadrení sú uvedené v prílohe – tabuľka č.3.

Časť III.

Ostatné ústredné orgány štátnej správy (ÚO ŠS) a subjekty v ich pôsobnosti

	Okrem Úradu geodézie, kartografie a katastra SR (ÚGKaK SR), ktorý (spolu so subjektami v jeho pôsobnosti) vykazuje prijatie 872 sťažností je početnosť sťažností prijatých ostatnými, k 31.12.2000 existujúcimi ÚO ŠS nepatrná – 32 sťažností (pozri v príl. tab. č.4). Z počtu 872 sťažností adresovaných ÚGKaK SR vyše 750 sťažností (viac ako 86%) bolo zameraných na nedodržiavanie zákonných lehôt pri vkladoch a zápisoch práv do katastra nehnuteľností, pričom však tieto vykonávajú katastrálne odbory  okresných  úradov, na  činnosť  ktorých nemá  ÚGKaK SR priamu riadiacu – -  prikazovaciu pôsobnosť. Prevažná väčšina zo spomenutých 750 sťažností bola zameraná na uvedené nekonanie o zápise práv katastrálnym odborom OÚ Bratislava II, čo spôsobila podaná žiadosť o vyhlásenie konkurzu na SBD Bratislava II a obavami dotknutých potenciálnych vlastníkov bytov tohoto družstva, ktorých žiadosti o prevod vlastníctva boli doručené na vklad , avšak k podaniu žiadosti o vyhlásenie konkurzu vklad nebol ešte vykonaný.

	Celkový počet sťažností u tejto skupiny subjektov vzrástol oproti r. 1999 celkom o počet 533, čo je dôsledok najmä uvedenej situácie.
	
Číselné údaje za predmetné subjekty sú uvedené v prílohe – tabuľka č. 4

Časť IV.

Krajské úrady, okresné úrady a subjekty v ich pôsobnosti

Krajským úradom a subjektom v ich pôsobnosti (KÚ) bolo v r. 2000 podaných:

			46 petícií a
		       1913 sťažností, čo je oproti r. 1999:
							viac o 20 petícií a
							menej o 218 sťažností.

Opodstatnenosť podaní za KÚ (s ich subjektami) je oproti r. 1999 (30%) takmer rovnaká (30,8%).

Zameranie opodstatnených podaní smeruje najmä do úsekov a činností:
-	katastra (nedodržiavanie lehôt na zápis práv a začatie konania, nesprávne postupy v katastr. konaní pri zápisoch, nevykonávanie opráv chýb,
-	školstva (hospodárenie, činnosti funkcionárov škôl a pedagogických pracovníkov vrátane prijímania žiakov, odmeňovanie zamestnancov, nedostatky v hygiene a normách stravovania, BOZP),
-	zdravotníctva (kvalita zdravot. starostlivosti štátnymi i neštátnymi lekármi, porušenie noriem hygieny),
-	sociálnych vecí (kvalita služieb a nesprávne činnosti soc. zariadení, zdĺhavé vybavovanie žiadostí, nesprávne vyplácanie soc. dávok a príspevkov na bývanie, neoprávnené poberanie dávok, nehospodárne nakladanie s rozpočt. prostriedkami a sponzor. darmi),
-	živnostenskom a ochrany spotrebiteľa (neoprávnené podnikanie,  nedodržiavanie podmienok vykonávania živnosti, nesprávne účtovanie cien a služieb podnikateľmi, nedodržiavanie princípov reklamačného konania),
-	pôdohospodárstva (nedostatočná starostlivosť o prenajatú pôdu, registrácie pozemk. spoločenstiev a zmien v ich orgánoch, neoprávnené výruby),
-	všeobecnej vnútornej správy (spolunažívanie, nedodržiavanie lehôt pri rozhodnutiach),
-	kontroly (nesprávne konanie so sťažnosťami),
-	nedostatky v rôznych činnostiach vykonávaných OÚ (vrátane činností vykonávaných v postavení orgánu správneho konania).

* * *
Okresným úradom a subjektom v ich pôsobnosti (OÚ) bolo v r. 2000 podaných:

			100 petícií a
		         4790 sťažností, čo je oproti r. 1999
							menej  o 10 petícií a
							viac  o 169 sťažností.

Opodstatnenosť podaní OÚ (s ich subjektami) je oproti r. 1999 (34%) vyššia (39,3%) o 5,3%.

Zameranie opodstatnených podaní smeruje do úsekov a činností zhodných s tými, ktoré sú uvedené za krajské úrady (ide tiež o tematickú zhodu pôsobností).

Číselné údaje za KÚ a OÚ sú uvedené v prílohe –  tabuľka č.5.

Časť V.

Hodnotenie podľa jednotlivých ukazovateľov a trend

POČETNOSŤ

Porovnanie početnosti petícií a sťažností s predchádzajúcim rokom je nasledovné:
						   petície			 sťažnosti
					          1999/2000			1999/2000

Úrad vlády SR				2028/1519			609/184
rozdiel						  (- 509)			 (- 425)

ministerstvá					
s ich subjektami				2309/196			16668/14644
rozdiel						(- 2113)			   (- 2024)

iné ústredné orgány
štátnej správy				    0/0				371/904
rozdiel					  					(+ 533)

KÚ, OÚ	
s ich subjektami				136/146			6752/6703
rozdiel						  (+ 10)			    (- 49)

spolu						4473/1861			24400/22435
rozdiel						  (- 2612)			   (- 1965)
rozdiel v %					   /- 58%/			    /- 8%/

	Rozhodujúcimi faktormi poklesu početnosti - súhrnne za celú oblasť štátnej správy – sú:

pri  petíciách: v roku 1999 podané petície zamestnancov školstva a KOZ SR na valorizáciu platov a zamestnanosť pedagogických pracovníkov,

pri sťažnostiach: - dôslednejšia selekcia podaní, ktoré majú povahu sťažností podľa zákona o sťažnostiach od podaní, ktoré sťažnosťami podľa tohoto zákona nie sú (v dôsledku aj empirických skúseností s aplikáciou zákona od jeho účinnosti – od 1.6.1998 a pri sťažnostiach na súdy),
-	v dôsledku legislatívnych zmien, podľa ktorých sa špecificky orientované sťažnosti vybavujú podľa osobitných zákonov (napr. verejné obstarávanie, školská inšpekcia a pod.) a nie sú sťažnosťami podľa zákona o sťažnostiach a teda nie sú ani v pôsobnosti úradu ani iných pracovísk kontroly v orgánoch štátnej správy a v ich pôsobnosti podľa zákona o sťažnostiach,
Pozn.: rozsah poklesu sťažností nie je ani vzhľadom na rozsah súboru štatisticky významnou veličinou.

ZAMERANIE

Petície: Uplatňovanie petičného práva podávaním petícií vo veciach verejného alebo iného spoločného záujmu naráža na problém tak nezreteľného vymedzenia pojmu „verejný záujem“, ako aj neraz mylnú predstavu podávajúcich, že tomuto právu musí byť vyhovené podľa ich predstáv a požiadavok. Aj z tohoto dôvodu a vo vzťahu ku charakteru petície (resp. jej konkrétnym jednotlivým bodom obsahu) je nevyhnutné presne – už na samotnom počiatku jej vybavovania - rozlišovať, či ide o petíciu charakteru žiadosti (návrhu), alebo sťažnosti, z čoho sa následne odvíja nielen spôsob vybavovania („vyhovením/ nevyhovením“ žiadosti, resp. prešetrením – pri sťažnosti), kompetenčná zodpovednosť za vybavenie (v pôsobnosti kontroly alebo iného úseku), avšak aj spôsob uzatvorenia/vyhodnotenia (pozri ďalej OPODSTATNENOSŤ - Petície) a následného vykazovania (vyhodnotenia) opodstatnenosti.

Petície vybavované vykazujúcimi subjektami boli zamerané najmä na:
-	konanie inštitúcií zabezpečujúcich dopravu, proti rušeniu alebo redukcii spojov a zastávok alebo naopak, požiadavky na ich zavedenie/zriadenie, proti výstavbe diaľnice,
-	požadovanie zmien zákonov súvisiacich s lesnou pôdou, menovaním zástupcov neštátnych lesov do komisií, rád, prac. skupín a poradných orgánov MP SR,
-	dožadovania sa odovzdania lesnej a poľnohospodárskej pôdy do užívania obciam,
-	proti zahrnutiu najkvalitnejšej pôdy do súboru staveb. pozemkov územným plánom konkrétnym obecným zastupiteľstvom;
-	prehlbujúce sa problémy v školstve, požiadavky na valorizáciu platov, proti zvyšovaniu rozsahu vyučovacej a výchovnej práce, proti neprimeraným pedagogickým postupom, požiadavky na riešenie vyučovacích priestorov, za zachovanie školských zariadení, za pridelenie dotácií, za rozšírenie školy o ďalšiu triedu, zlepšenie kvality stravy v dome mládeže,
-	za zachovanie (resp. aj za zriadenie) zdravotníckych zariadení, za zachovanie ich oddelení a kapacity, proti úpravám rajonizácie resp. za zmeny, 
-	hygienu životného prostredia (krajiny, ovzdušia, činnosti), proti nadmernej hlučnosti z cestnej premávky, proti znečisťovaniu skládkami odpadov, na prašnosť, na nedostatočné osvetlenie, proti umiestneniu výroby alebo prevádzok, proti rozšíreniu cesty, umiestneniu čerpacej stanice PHM,
-	v oblasti sociálnej,  za zachovanie sociálneho zariadenia,
-	v oblasti všeobecnej vnútornej správy za vyhlásenie volieb na starostu obce.

Sťažnosti. Zameranie sťažností je rôznorodé a individuálne. Potenciálne sa dotýka všetkých úsekov a činností vykazujúcich subjektov, avšak aj iných oblastí verejného i súkromného života občanov. Pre posudzovanie úrovne a kvality činností vykazujúcich štátnych orgánov a subjektov sú signifikantnými najmä sťažnosti zamerané na ich pôsobnosť a právomoci, u ktorých sa preukázala ich opodstatnenosť. Zameranie sťažností však poukazuje aj na stále pretrvávajúce nesprávne vedomie občanov – sťažovateľov o „centralistickom – direktívnom“ systéme riadenia spoločnosti (s predstavami o možnej náprave „zhora“), neznalosť kompetencií štátnych a samosprávnych orgánov, ich vzájomných vzťahov, ako aj vzťahov k inštitúciám verejnoprávnym a justičným, k subjektom družstevným, obchodným, notárom, advokátom a pod. Sťažnosti zamerané na činnosti takýchto subjektov a profesií nemôžu vecne vybaviť (ani napraviť) orgány štátnej správy rovnako, ako ani formou sťažností riešiť konflikty vo vzájomných vzťahoch obchodných a občianskych (k predajcom, poskytovateľom služieb, správcom bytov a pod.).
Inštitút sťažností používajú (resp. aj zneužívajú) podávajúci aj na dožadovanie sa pomoci (orientácie) v ich konaní, čo je však svojou podstatou vyžadovaním bezplatného právneho poradenstva; je paradoxné, že pisateľmi takýchto podaní sú aj občania s právnickým vzdelaním, ba aj advokáti v zastúpení občanov – svojich klientov. Zo skúseností vyplýva, že najmenej 15% podaní je nezrozumiteľných (keď podávajúci neuvedie ani hlavné východiská stavu, alebo ani podstatu toho, o čo mu ide), alebo rozporuplných až zmätočných, alebo aj nevecných až urážajúcich a osočujúcich.

OPODSTATNENOSŤ

Petície: V dôsledku dikcie ods. 1 čl. 27 Ústavy SR môže mať uplatnenie (vykonanie) petičného práva formou podania petície povahu žiadosti, návrhu alebo sťažnosti.   Pri   petíciách,  ktoré  majú  povahu  žiadosti  alebo  návrhu  nie  je 

náležité tieto uzatvárať vyhodnotením spôsobom „opodstatnená“/  /“neopodstatnená“ tak, ako je tomu u sťažností u ktorých sa uvedeným spôsobom charakterizuje porušenie/neporušenie práva sťažovateľa orgánom verejnej správy (pri návrhoch resp. žiadostiach ide v podstate o „ prijatie“/ /„neprijatie“ návrhu resp. o „vyhovenie“/„nevyhovenie“ žiadosti).

Sťažnosti: Pod „priamym prešetrením“ je potrebné rozumieť prešetrenie vykazujúcim subjektom, ktorému bolo podanie doručené priamo, alebo mu bolo postúpené iným, pôvodne podávajúcim označeným adresátom, pričom spôsobom takéhoto prešetrenia môže byť tak priame vykonanie prešetrenia (na tvári miesta), alebo aj prešetrenia na základe vyžiadania stanovísk a iných dokladov. Na významné zvýšenie percenta opodstatnenosti pri prešetrení priamo na tvári miesta, oproti prešetreniu na základe vyžiadaných dokumentov nasvedčujú takéto ukazovatele za úrad (v prílohe – tabuľka  č.2 pozn.1), avšak aj za ministerstvá, KÚ a OÚ z čoho možno usudzovať, že v prípadoch, kedy už nie je možné prešetrenie vykonať inak ako prešetrením priamo na tvári miesta (napr. v podmienkach OÚ, v subjektoch ministerstiev, KÚ a OÚ) je opodstatnenosť  najvyššia a pohybuje sa priemerných rozpätiach 36,4% až 39,3% oproti obdobným priemerom za ministerstvá a KÚ, ktoré sú 20,9% až 30,8% (sumáre stĺpcov „h“ v tab. č.3 a č.5). Uvedené signalizuje na možnú zníženú účinnosť vnútornej kontroly oproti kontrole vonkajšej.

		Celkový priemerný ukazovateľ  percentuálneho  vyjadrenia  opodstatnenosti (za celú oblasť štátnej správy) vykazuje za rok 2000 (33,9%) čo je miernym zvýšením oproti  r. 1999 (29,0%), na čo však môže mať vplyv aj skutočnosť, že po dôslednej selekcii podaní – po ich obdržaní a prvotnom posúdení či ide o sťažnosti, alebo nie – podľa zákona, v súbore vybavovaných a prešetrovaných sťažností neostanú podania, ktoré sťažnosťami nie sú a ktoré štatisticky zvyšovali počet „neopodstatnených sťažností“. 

ANONYMNÉ PODANIA
		
	Existencia inštitútu anonymnej sťažnosti v právnom poriadku (petíciu nie je možné podať anonymne) a jej vhodnosť je vecou politicko-spoločenského rozhodnutia s rozporuplným účinkom. Na jednej strane umožňuje upozorňovať neidentifikovateľným podávajúcim aj na také javy a nedostatky, na ktoré by takýto pisateľ (zo subjektívnych dôvodov, najmä obáv) neupozornil – čo je v záujme spoločnosti a štátnej správy, na druhej strane však vytvára aj systém neoprávnenej až svojvoľnej kritiky, ba až osočovania, poškodzovania dobrého mena i nedôvodného obviňovania, čím dochádza k nadbytočnému zaťažovaniu príslušných orgánov a najmä ch pracovísk kontroly.
	Percento anonymných sťažností (z celkového počtu všetkých podaných) je 9,9% (v r. 1999 nesledované) čo znamená, že priemerne každá desiata sťažnosť je podaná anonymne. Z tohoto ich počtu je opodstatnených 19,0% a teda každé piate anonymné podanie je opodstatnené. Vo vzťahu ku všetkým sťažnostiach to znamená, že jedna opodstatnená anonymná sťažnosť sa vyskytne raz v súbore 50 podaných sťažností. (Pritom ešte platí princíp, že za  opodstatnenú sa  považuje každá  taká  sťažnosť pozostá-

vajúca z viacerých bodov, ak sa čo len jediný bod jej obsahu zistí a vyhodnotí ako opodstatnený; prešetriť sa však musia – ak ide o konkrétne body – všetky body podania). Ponechanie možnosti anonymných sťažností je vecou citlivého posúdenia a zváženia ich spoločenskej vhodnosti, spolu aj s nutnosťou zabezpečenia náležitej právnej ochrany neanonymného podávajúceho, avšak aj optimalizácie podmienok pre účinný a objektívny a teda aj nezávislý systém kontroly na všetkých úrovniach činností orgánov štátnej správy, ktorý zabezpečí objektívne prešetrenie aj bez ohľadu, voči komu sťažnosť smeruje.

OPAKOVANÉ PODANIA

Opakované podania sú vyjadrením nespokojnosti sťažovateľa so spôsobom vybavenia  jeho pôvodnej  (prvej) sťažnosti a  posudzuje  sa podľa § 20 zákona o sťažnostiach (u podaní charakteru petície takéto podanie nie je možné).
Na účely Informácie sa tieto údaje neuvádzajú (v podkladoch jednotlivých orgánov štátnej správy poskytnutých spracovateľovi informácie sú k dispozícii) najmä z dôvodu rozsahu takýchto ukazovateľov; údaje o počte a opodstatnenosti opakovaných podaní sú však zahrnuté do vykazovaných údajov tak, ako by išlo o pôvodné (prvé) sťažnosti. Početnosť opakovaných podaní je nízka – ide o 4,9% z podaných sťažností, čo znamená, že každá dvadsiata podaná sťažnosť je sťažnosťou opakovanou; z nich je 12,3%  opodstatnených (každá ôsma), čo vo vzťahu ku všetkým podaným sťažnostiam znamená, že v súbore 160 všetkých sťažností sa vyskytne jedna opakovaná opodstatnená sťažnosť.

PODANIA INÉ A VRÁTENÉ

Z údajov vykazovaných v tabuľkách Informácie nie je možné posudzovať zaťaženosť organizačných zložiek (príslušných pracovísk) len na základe týchto údajov keďže:
-	v Informácii sa neuvádzajú počty podaní, ktoré tieto pracoviská boli povinné (podľa §-u 4 ods. 2 zákona o sťažnostiach) podávajúcim – po posúdení – vrátiť,
-	okrem podaní agendy petícií a sťažností tieto pracoviská vybavujú aj inú agendu (tzv. „iné podania“, čo môžu byť rôzne dopyty (občianskej avšak aj metodickej povahy), podnety na výkon kontroly a i.,
-	na úrovni organizácií v pôsobnosti predmetných orgánov sa táto agenda vybavuje aj ako kumulovaná činnosť s inou kontrolnou činnosťou, alebo kumulovaná aj s inou činnosťou orgánu (napr.na úrovni OÚ so všeobecnou vnútornou správou), pričom podiely takýchto rôznych činností sa nezisťovali.

Z údajov v podkladoch doručených spracovateľovi Informácie (ide o údaje nad rámec vyžadovaných) vyplýva, že rozsah agendy „iných podaní“ resp. aj vrátených podaní (v súlade so  zákonom o sťažnostiach) za rok 2000 predstavuje napr.:

u MPSVaR SR				1758 podaní,
	u MF SR					   660    -„-
	u MZ SR					   287    -„-
	u MŠ SR					   161    -„- atď, avšak aj

	v KÚ Žilina					   125    -„-
	v KÚ Prešov					     96    -„-
	v KÚ Banská Bystrica			     91    -„-
	v KÚ Košice					     87    -„- atď.

Náročnosť na čas vybavenia každého aj takéhoto podania, ktoré svojou povahou nie je sťažnosťou, je rôzna, (vzhľadom na rozsah, zameranie i jeho zložitosť) a prakticky nekvantifikovateľná.

PRÍČINY ZISTENÝCH NEDOSTATKOV

Opodstatnenosť petícií (povahy sťažností) ako aj sťažností (podľa zákona o sťažnostiach) poukazuje na chyby a nedostatky, ktoré sa dotýkajú jednak konania zainteresovaných, vykazujúcich subjektov, avšak aj konania iných subjektov, voči ktorým vykonávajú orgány štátnej správy v predmete podania riadiacu a kontrolnú činnosť (podnikateľské subjekty, obce pri plnení úloh štátnej správy a pod.). Nedostatky sú spôsobované prevažne nenáležitým konaním (nekonaním) obvykle konkrétneho riadiaceho alebo vykonávajúceho zamestnanca, čo má povahu nedostatkov subjektívnych, avšak (alebo) aj nedostatkov objektívnych (napr. nedostatkov v právnom poriadku neriešením neúplným, resp. nejednoznačným riešením veci, postupu a pod.).
Rozhodujúci rozsah príčin nedostatkov tak, ako vyplýva z podkladových materiálov k Informácii teda spočíva v:
-	nedodržiavaní právnych noriem (všeobecne záväzných alebo interných)  ich zanedbaním, neznalosťou ako aj nevhodným správaním sa (štátneho zamestnanca, pedagóga, zdravotníka a pod.),
-	nesprávnej aplikácie právneho predpisu (z neznalosti alebo z nedokonalosti predpisu),
-	preťaženosti kritizovaného úseku činnosti štátnej správy, ktorý za daného personálneho a technického stavu nedokáže plniť úlohy v zákonom určených lehotách (napr. kataster pri zápise vkladov práv).

OPATRENIA NA NÁPRAVU

	Na odstránenie nedostatkov zistených prešetrením sťažností je povinnosťou prijať primerané opatrenia. Vykazujúce subjekty – ministerstvá, ostatné ÚO ŠS, KÚ, OÚ a subjekty v ich pôsobnosti uvádzajú prijatie opatrení (podľa ich povahy a počtov) takto:
- prípady odstúpené na ďalšie konanie orgánom činným v trestnom konaní:	    41
- prípady odstúpené na ďalšie konanie súdom:					      5
- zbavenie funkcie zamestnanca zodpovedného za zistený nedostatok,
   rozviazanie pracovného pomeru, preradenie:					    83
- iné formy nápravy riadiacimi a prac.-právnymi aktami podľa ZP resp. podľa

   osobitných zákonov (pre štát. službu colníkov, policajtov, vojakov) -
- upozornenia, napomenutia, výčitky, zníženie resp. odňatie časti mzdy a pod.	1179
- finančné sankcie (pokuty, vrátenia finanč. čiastky, náhrady škody):		    66
- zistenia odstúpené na ďalšie konanie iným, vecne príslušným orgánom 
   (finančným, daňovým, sociálnym, iným správnym orgánom a pod,):		    81
- okamžitá vecná náprava zisteného nedostatku:					    65
- iné spôsoby nápravy (organizačné, metodické, ospravedlnenie sa
  sťažovateľovi a pod.):									1206

	Vykazujúce subjekty tiež uvádzajú 7 prípadov, kedy podanie sťažnosti bolo podnetom na vykonanie kontroly – nad rámec prešetrenia sťažnosti.
	
ZÁVER

	Uplatňovanie petičného práva a práva podávania sťažností zakotveného v našom spoločenskom a právnom systéme  je na jednej strane súčasťou demokratických občianskych práv, na druhej strane je aj jedným z indikátorov kvality výkonu verejnej správy a dodržiavania zákonnosti. V prípadoch zistenia nedostatkov a dôsledným uplatňovaním opatrení na ich odstránenie je aj nástrojom na permanentné zlepšovanie činností predmetných orgánov a organizácií v ich pôsobnosti. Dôsledné zužitkúvanie poznatkov vytvára aj predpoklady účinného a efektívneho využívania skvalitňovania existujúceho právneho systému a tiež systému kontroly. Opakujúce sa sťažnosti (na predmet, subjekt) sú využívané aj na orientovanie výkonu kontroly pri zostavovaní takýchto plánov.
 	Prešetrovanie sťažností je svojim charakterom kontrolnou činnosťou (nie činnosťou „styku s verejnosťou“) s mimoriadnymi nárokmi na vecnú znalosť i znalosť právneho stavu predmetu podania, ktorý je vždy iný, na znalosť právomocí i pôsobností takýmto podaním kritizovaných subjektov, ako aj na znalosť riadiacich a kontrolných kompetencií voči napadnutým subjektom. V nejednom prípade podanie poukazuje aj na podozrenie z klientelizmu príp. korupcie a je preto nevyhnutné náležite zvážiť naloženie s ním aj v tomto zmysle. Je tiež činnosťou s osobitnými (sociálno-morálnymi) požiadavkami na vlastnosti prešetrujúcich zamestnancov, ktorí sú tak na vlastnom pracovisku, ako aj s inými kontrolovanými subjektami a  zodpovednými (podaním kritizovanými) zamestnancami, (aj  nadriadenými) v neustálom potenciálnom konflikte. Konanie s petíciami a sťažnosťami je pritom viazané na zákonom stanovené lehoty, ktoré nie je možné nedodržať, čo by vyvolalo ďalšie opodstatnené sťažnosti; pritom – najmä na úrovni okresných úradov, alebo aj v organizáciách v pôsobnosti orgánov štátnej správy - nie sú všade vytvorené optimálne (najmä personálne, avšak aj kvalifikačné) podmienky a predpoklady na výkon tejto náročnej a spoločensky prospešnej činnosti. Súčasťou práce predmetných pracovísk zodpovedných za vybavovanie a prešetrovanie takýchto podaní je tiež vykonávanie metodickej činnosti pre iné (nižšie) orgány štátnej správy a tiež pre subjekty v pôsobnosti týchto orgánov.  

	V roku  2000  prijali a  vybavovali orgány  štátnej  správy spolu so subjektami v  ich  pôsobnosti  celkom   1861  petícií  a  22435   sťažností;  uvedené počty zahŕňajú úrad, ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy, krajské úrady, okresné úrady a všetky subjekty v riadiacej pôsobnosti uvedených orgánov štátnej správy. Pokles  počtu  petícií (o 2612 oproti r. 1999) a aj počtu sťažností (o 1965 oproti r. 1999), nie je možné považovať priamo za indikáciu objektívne preukázaného zlepšenia kvality výkonu štátnej správy (a subjektom v ich pôsobnosti) resp. za zvýšenie spokojnosti právnických a fyzických osôb s ich činnosťami, avšak rovnako priamo neindikuje ani takéto zhoršenie. 

	Zo zhodnotenia údajov o opodstatnenosti vyplýva, že prešetrovaním sťažností vonkajšou kontrolou nadriadeným orgánom (napr. na prvom stupni riadenia štátnej správy resp. v riadených organizáciách ministerstiev), je opodstatnenosť o 60% až 70% vyššia ako prešetrovaním sťažností bez vonkajšej kontroly (na základe vyžiadaných stanovísk, dokladov a pod). Uvedené signalizuje na možnú zníženú účinnosť vnútornej kontroly oproti kontrole vonkajšej.

Zákonnú zodpovednosť za vybavovanie sťažností nesú vedúci orgánov verejnej správy.

	Poznatky a skúsenosti predmetného bilancovania môžu byť využité aj pri  budúcom pôsobení a činnostiach nového inštitútu ochrancu ľudských práv (ombudsmana), pričom je dôvodné predpokladať aj s tým spojenú nutnosť úprav existujúceho právneho stavu, najmä zákona č.85/1990 Zb. o petičnom práve v znení neskorších predpisov a zákona č.152/1998 Z.z. o sťažnostiach, avšak aj iných kompetenčných zákonov, vymedzujúcich doterajšie i budúce pôsobnosti a právomoci zainteresovaných orgánov a organizácií, vrátane pôsobnosti metodickej vzdelávacej a právomoci  kontrolnej i bilančnej.