Title: DÔVODOVÁ SPRÁVA
Author: SuttovaA
Last saved by: spano
Company: Ministerstvo Obrany SR

D Ô V O D O V Á   S P R Á V A

Všeobecná časť

Pozvanie Slovenskej republiky na vstup do Severoatlantickej aliancie a získanie plnohodnotného členstva v nej vyžadujú vykonať nevyhnutné reformy a splniť základné kritériá, ktoré umožnia Slovenskej republike podieľať sa rovnoprávnym spôsobom na výhodách a povinnostiach, ktoré táto organizácia poskytuje a vyžaduje.

Zabezpečenie plnenia úloh, ktoré umožnia vytvorenie základných predpokladov na úseku obrany štátu, vyžaduje upraviť v súčasnosti platné strategické a plánovacie dokumenty, všeobecne záväzné právne predpisy a interné normatívne akty, ktoré umožnia vykonať aj postupné reformné kroky. Jednou z prvoradých úloh na úseku obrannej legislatívy je úprava problematiky obranného plánovania a organizácie štátnej správy na úseku obrany. 

Cieľom navrhovanej novelizácie zákonov je vytvoriť zodpovedajúce právne predpoklady na realizáciu obranného plánovania na úrovni štátu a umožniť zmeny organizačnej štruktúry orgánov štátnej správy na úseku obrany. Úprava problematiky obranného plánovania umožní realizovať jednu zo základných podmienok členstva v NATO, ktorou je zavedenie systému obranného plánovania na úrovni štátu kompatibilného so systémom obranného plánovania v NATO a najmä zabezpečenie transparentnosti výdavkov štátu na obranu. Navrhovaná úprava umožní definovať subjekty prípravy a rozvoja podpory obrany štátu, ktoré sú v záujme štátu financované prostredníctvom štátneho rozpočtu. Úprava organizácie štátnej správy na úseku obrany umožní vykonať nevyhnutnú reformu špecializovaného úseku štátnej správy podľa súčasných potrieb doplňovania ozbrojených síl Slovenskej republiky a možností Slovenskej republiky i požiadaviek profesionalizácie ozbrojených síl Slovenskej republiky. 

Nadobudnutím účinnosti zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky  sa právny poriadok Slovenskej republiky na úseku obrany štátu priblížil k právnej úprave obrany štátu členských štátov Severoatlantickej aliancie. Uvedený zákon vytvára zodpovedajúce podmienky na zabezpečenie individuálnej obrany štátu i predpoklady na zaradenie Slovenskej republiky do systému kolektívnej obrany. Jedným zo základných princípov uplatňovaných v NATO je transparentné financovanie výdavkov na obranu štátu. Zabezpečenie uplatnenia uvedeného princípu v súvislosti so zavádzaním programového rozpočtovania v podmienkach Slovenskej republiky však vyžaduje dôsledne analyzovať všetky úlohy, ktoré sú ustanovené ako požiadavky na zabezpečenie obrany štátu vo všeobecne záväzných právnych predpisoch, systematizovať ich v rámci obranného plánovania štátu a zabezpečiť ich uhrádzanie zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Uvedené vyžaduje novelizovať zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v oblasti obranného plánovania a vymedziť všetky súčasti systému obrany štátu, ktoré sa v záujme štátu podieľajú na podpore ozbrojených síl Slovenskej republiky pri zabezpečovaní obrany.

Súčasný rozsah a organizačná štruktúra štátnej správy na úseku obrany zodpovedala úlohám v oblasti doplňovania ozbrojených síl v rokoch 1999 až 2001. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky pristúpilo k 1. októbru 2002 k podstatnému zníženiu mobilizačných úloh oproti predchádzajúcemu obdobiu napr. v oblasti personálneho zabezpečenia päťnásobne a v oblasti zabezpečovania vecných prostriedkov desaťnásobne. Počet odvedencov povolaných na výkon základnej služby sa znížil štvornásobne. Súčasne  boli predĺžené časové normy na povolanie mobilizačných záloh a na dosiahnutie mobilizačnej pohotovosti v doplňovaných útvaroch štvor až päťnásobne. 
Dôsledkom uvedených zmien je potreba zmeniť organizačnú štruktúru vyšších vojenských správ a územných vojenských správ a zároveň znížiť počty ich personálu. 

Zabezpečenie plnenia úloh v oblasti doplňovania ozbrojených síl Slovenskej republiky a výkonu štátnej správy na úseku obrany vojenskými správami nevyžaduje udržiavať vojenské správy v súčasných organizačných štruktúrach a početnom stave. Ich finančné zabezpečenie je veľmi nákladné a na ich činnosť sa vynakladá z rozpočtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky cca 624 mil. Sk ročne. Na základe uvedeného sa navrhuje vykonať reorganizáciu štátnej správy na úseku obrany nasledovne :
- k 1. októbru 2003 reorganizovať 79 územných vojenských správ na osem územných vojenských správ so sídlom v terajších krajských mestách s pôsobnosťou v územnom obvode kraja,
- k 1. januáru 2004 reorganizovať tri vyššie vojenské správy na jednu vyššiu vojenskú správu so sídlom v Banskej Bystrici s celoslovenskou pôsobnosťou.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Súlad návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie je uvedený v doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie.

V súlade s § 51 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení zákona č. 445/2001 Z. z. bol návrh zákona predložený Ministerstvu financií Slovenskej republiky na posúdenie jeho rozpočtových dôsledkov. Ministerstvo financií Slovenskej republiky na rokovaní dňa 28. februára 2003 vyslovilo súhlas s predkladaným návrhom zákona.

Návrh zákona bol odoslaný Rade hospodárskej a sociálnej dohody vlády Slovenskej republiky v súlade so zákonom č. 106/1999 Z. z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve        ( zákon o tripartite), ktorá nezaslala stanovisko k predmetnému návrhu zákona. 

Návrh zákona nezakladá zvýšené nároky  na štátny rozpočet Slovenskej republiky, na rozpočty vyšších územných celkov a rozpočty obcí, ani na hospodárenie verejnoprávnych inštitúcií, nezakladá zvýšené nároky na pracovné sily a nemá ani žiadne environmentálne vplyvy. Návrh zákona má však dopad na zamestnanosť, pretože predpokladá redukciu počtu zamestnancov v súlade s Doložkou finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Doložka zlučiteľnosti 
právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky 

2. Názov návrhu právneho predpisu: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 319/2002    Z. z. o obrane Slovenskej republiky a  zákon č. 320/2002 Z. z. o brannej povinnosti v znení zákona č. 512/2002 Z. z.

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej  
     únii: 
a.	Identifikácia predmetu návrhu právneho predpisu z pohľadu Európskej dohody            o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej  republiky. 
Problematika návrhu zákona nie je prioritou podľa vyššie uvedených právnych             a politicko-právnych dokumentov.
b.	identifikácia záväzkov vyplývajúcich zo schválených negociačných pozícií v príslušnej kapitole, ktorá je predmetom návrhu právneho predpisu: bezpredmetné. 
4. Problematika návrhu právneho predpisu je upravená v čl. 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii v znení Amsterdamskej zmluvy z 2. októbra 1997, ktorá nadobudla platnosť 1. mája 1999. Citované ustanovenie zakotvuje, že Únia rešpektuje základné ľudské práva ako ich zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd podpísaný v Ríme 4. novembra 1950 a ktoré vyplývajú z ústavných tradícií členských štátov ako základných princípov práva Spoločenstva. 
Vzhľadom na to, že v práve Európskej únie nie je priama právna úprava problematiky návrhu zákona, tabuľka zhody sa nepredkladá. 

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev     a právom Európskej únie: vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je posudzovanie návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie bezpredmetné. 

6. Gestor: bezpredmetné. 

7. Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: bezpredmetné, žiadny expert sa nezúčastnil pri príprave návrhu právneho predpisu.

Doložka
finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

1.	Zhodnotenie finančných vplyvov:
a)  Súčasné finančné náklady na činnosť vojenských 
správ za 1 rok predstavujú 					      	624,0 mil. Sk
b)	Predpokladané finančné náklady na činnosť 
vojenských správ za 1 rok predstavujú:
•	Platobné prostriedky 					        	 77,4 mil. Sk
•	Odvody do poistných fondov NÚP			        	 29,2 mil. Sk
•	Zabezpečenie odvodov a výcviku vodičov		        	 76,0 mil. Sk
•	Prevádzkové náklady					        	 52,4 mil. Sk
•	Spolu						                	235,0 mil. Sk
c)	Predpokladaná úspora finančných 
prostriedkov predstavuje					            389,0 mil. Sk	      z toho na kat. 610						257,2 mil. Sk	
			
2.	Zhodnotenie ekonomických vplyvov:
Návrh zákona nemá vplyv na hospodárenie podnikateľskej sféry ani iných fyzických a právnických osôb. 

3.	Zhodnotenie environmentálnych vplyvov:
Návrh zákona nepredpokladá žiadny vplyv na životné prostredie.

4.	Zhodnotenie vplyvov na zamestnanosť:
Návrh zákona predpokladá redukciu počtu zamestnancov takto:
a)	súčasný stav:     
•	profesionálnych vojakov 					261
•	zamestnancov vo verejnej službe				199
•	zamestnancov v štátnej službe				548	
•	celkom zamestnancov verejnej a štátnej služby		747
•	celkový počet						         1 008
b)	predpokladaný stav:     
•	profesionálnych vojakov 				    	  78
•	zamestnancov vo verejnej službe			 	  58
•	zamestnancov v štátnej službe				229
•	celkom zamestnancov verejnej a štátnej služby		287
•	celkový počet							365
c)  čo predstavuje oproti súčasnému stavu zníženie:
•	profesionálnych vojakov 					183 t. j. o 70,1 % 
•	zamestnancov vo verejnej službe				141 t. j. o 70,8 %
•	zamestnancov v štátnej službe				319 t. j. o 58,2 %
•	celkom zamestnancov verejnej a štátnej služby        	460 t. j. o 61,1 %
•	celkový počet					            	643 t. j. o 63,8 %

Osobitná časť
K Čl. I
K bodu 1, 3 a 18
V súlade s navrhovanou zmenou § 26 a 27 zákona, sa navrhuje upraviť znenie § 8  písm. d), § 9 písm. c) a § 32 písm. a)  tak, že pojem „obranná infraštruktúra“ sa nahrádza pojmom „podpora obrany štátu“. Tento nový pojem zahŕňa nielen obrannú infraštruktúru, ale aj služby a činnosti poskytované ozbrojeným silám Slovenskej republiky na zabezpečenie obrany  štátu, ktoré sú v záujme štátu uhrádzané zo štátneho rozpočtu.
 K bodu 2 a 11
	V § 8 písm. e) sa navrhuje vypustiť slovo „obrana“ z dôvodu, že ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou nemôže zabezpečovať obranu uvedených stavieb a budov, nakoľko nemajú k tomu adekvátne sily a prostriedky. Povinnosť zabezpečovať obranu uvedených stavieb a budov sa navrhuje     (§ 27 ods. 5) ustanoviť ministerstvu obrany, do pôsobnosti ktorého patria ozbrojené sily Slovenskej republiky. 
K bodu 4
	Uvedená úprava vyplýva z navrhovanej redukcie počtu a územnej pôsobnosti vojenských správ.
K bodu 5
Do druhej časti zákona č. 319/2002 Z. z. „Riadenie a plnenie úloh na úseku obrany štátu“ sa navrhujú začleniť aj právnické osoby, ktoré vlastnia alebo spravujú objekty osobitnej dôležitosti a ďalšie dôležité objekty. Uvedené je potrebné v nadväznosti na pokračujúci proces privatizácie týchto objektov. 
K bodu 6 až 8
Navrhuje sa zrušenie Vyššej vojenskej správy so sídlom v Bratislave a Vyššej vojenskej správy so sídlom v Košiciach a dopĺňa sa legislatívna skratka pre Vyššiu vojenskú správu so sídlom v Banskej Bystrici. Tento návrh je v súlade s navrhovanými zmenami v štruktúre útvarov a zariadení v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky, ktoré vyplývajú z prijatých strategických dokumentov a dlhodobých plánov rozvoja na úseku ozbrojených síl Slovenskej republiky, ako aj z Koncepcie reformy štátnej správy Slovenskej republiky. 
Zachováva sa Vyššia vojenská správa so sídlom v Banskej Bystrici s pôsobnosťou na celé územie Slovenskej republiky. Do jej pôsobnosti bude patriť najmä riadenie, kontrola a koordinácia činnosti územných vojenských správ, spolupráca s inými štátnymi orgánmi, orgánmi vyšších územných celkov, orgánmi obcí, právnickými osobami a fyzickými osobami oprávnenými na podnikanie a fyzickými osobami pri plnení úloh obrany štátu; koordinuje a podieľa sa na zabezpečovaní mobilizácie ozbrojených síl Slovenskej republiky a podieľa sa na plnení opatrení pri príprave na obranu štátu. 

K bodu 9  
V súlade s navrhovanou zmenou územnej pôsobnosti prvostupňových orgánov štátnej správy na úseku obrany sa navrhuje nahradiť slovo „okres“ slovom „kraj“. 
K bodu 10
	V súvislosti s navrhovaným nahradením pojmu „obranná infraštruktúra“ sa navrhuje zmeniť aj  znenie  predmetného ustanovenia.
K bodu 12
Navrhovanou zmenou sa precizuje rozsah, v ktorom nemožno zamestnávateľovi uložiť povinnosť poskytnúť vecné prostriedky v čase vojny alebo vojnového stavu, čím sa zároveň sleduje rozšírenie možností zabezpečenia úloh podpory obrany štátu prostredníctvom zamestnávateľov, ktorí plnia úlohy hospodárskej mobilizácie a to tým, že tie vecné prostriedky, ktoré zamestnávateľ plniaci úlohy hospodárskej mobilizácie nepotrebuje na tento účel bude možné poskytnúť na obranu štátu .  
K bodu 13
Z dôvodu zmeny obsahu § 25 až 27 sa navrhuje aj zmena nadpisu Piatej časti, ktorá systémovo upravuje problematiku obranného plánovania a vymedzuje všeobecné princípy obranného plánovania v systéme obrany štátu. 
K bodu 14
Vzhľadom na zmenu nadpisu  Piatej časti a úpravu obsahu problematiky obranného plánovania v systéme obrany štátu sa navrhuje zmeniť vetu za bodkočiarkou, pretože obranné plánovanie tvorí komplex vzájomne podmienených plánovacích postupov, ktorých cieľom je zabezpečiť prípravu a vlastné zabezpečenie nevyhnutných kapacít a požadovaných schopností ozbrojených síl Slovenskej republiky a podpory obrany štátu. 
K bodu 15
Na základe systémovej úpravy obsahu obranného plánovania sa navrhuje zmena odsekov 3 až 5 § 25, v ktorých sa upravuje obsah, zameranie a rozsah dlhodobého plánovania, strednodobého plánovania a krátkodobého plánovania. 
Uvedený návrh úpravy bol vyvolaný  potrebami obranného plánovania, pričom cieľom dlhodobého plánovania  je  určenie cieľov a postupov pre dosiahnutie požadovaných kapacít a schopností ozbrojených síl a podpory obrany štátu v výhľadom na 10 až 15 rokov. Výstupom sú prognózy, stratégie, koncepcie a dlhodobé plány. 
Cieľom strednodobého plánovania je určenie vyváženého postupu a efektívneho rozloženia zdrojov na zabezpečenie požadovaných kapacít a schopností ozbrojených síl          a podpory obrany štátu s výhľadom na 4 až 6 rokov. Výstupom je programový plán.
Cieľom  krátkodobého plánovania  je určenie  záväzného postupu a rozdelenie finančných zdrojov  určených  na reálne zabezpečenie požadovaných kapacít a schopností ozbrojených síl a podpory  obrany štátu v výhľadom na 1 až 2 roky. Výstupom sú krátkodobé implementačné plány a finančné plány.

K bodu 16
Navrhuje sa nové znenie § 26 v súlade s navrhovaným vymedzením obsahu obranného plánovania v § 25 ods. 2. Ustanovuje sa nový pojem „podpora obrany štátu“, ktorý je používaný v členských krajinách NATO na označenie tých súčastí podpory obrany štátu, ktorých budovanie, udržiavanie a rozvoj sú realizované za účelom ich poskytovania ozbrojeným silám  na  zabezpečenie obrany štátu a uhrádzané zo štátneho rozpočtu. Tento pojem zahŕňa nielen obrannú infraštruktúru, ale aj služby a činnosti nevyhnutné na podporu obrany štátu, ktoré zahŕňajú najmä finančné, zdravotné, veterinárne, dopravné, prepravné, telekomunikačné, poštové, zásobovacie, ubytovacie, výskumné a vedecké služby, výrobnú, opravárenskú a stavebnú činnosť.
Rozširuje sa pojem obranná infraštruktúra aj o pozemky v správe právnických osôb, ktoré sú v zakladateľskej  pôsobnosti ministerstva  a ich udržiavanie , rozvoj, ochrana a obrana nie sú uhrádzané zo štátneho rozpočtu napr. pozemky v správe štátnych podnikov, ktoré sú vymedzené ako ochranné pásma, atď..
Navrhuje sa nové znenie § 27, ktoré precíznejšie vymedzuje objekty osobitnej dôležitosti vo vzťahu k zabezpečeniu obrany štátu a ďalšie dôležité objekty vo vzťahu k zabezpečeniu činnosti ozbrojených síl Slovenskej republiky alebo k chodu hospodárstva Slovenskej republiky. Súčasne sa navrhuje, aby kritériá na zaradenie objektov  do kategórií objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov boli ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo. 
K bodu 17
Doplnením § 28 ods. 2 sa navrhuje spôsob uplatnenia nároku na náhradu nákladov vlastníkovi za prepravu vecného prostriedku z miesta, kde sa nachádza na miesto jeho poskytnutia pre potreby ozbrojeným silám Slovenskej republiky a späť. Uvedené je potrebné z dôvodu absencie tejto právnej úpravy v platnom zákone. 
K bodu 19 
	Navrhuje sa nad § 34 zaviesť spoločný nadpis, ktorý sa vzťahuje aj na navrhovaný       § 34a.
K bodu 20
Navrhuje sa zrušenie územných vojenských správ, ktorých územných obvodom je okres, okrem ôsmich územných vojenských správ so sídlom v sídlach jednotlivých krajov. Tento návrh je v súlade s navrhovanými zmenami v štruktúre útvarov a zariadení v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky, ktoré vyplývajú z prijatých strategických dokumentov a dlhodobých plánov rozvoja na úseku ozbrojených síl Slovenskej republiky, ako aj z Koncepcie reformy štátnej správy Slovenskej republiky. Zároveň nadobudnutím účinnosti tohto ustanovenia Územná vojenská správa Bratislava IV  bude mať názov Územná vojenská správa Bratislava a Územná vojenská správa Košice II bude mať názov Územná vojenská správa Košice.
K bodu 21 a 22
Vzhľadom na potrebu zabezpečenia plynulého prechodu práv a povinností vyplývajúcich zo štátnozamestnaneckých, pracovnoprávnych, majetkovoprávnych a iných vzťahov sa doplňuje ustanovenie, ktoré ustanovuje právne nástupníctvo po zaniknutých vyšších vojenských správach a územných vojenských správach. Predmetná právna sukcesia sa týka ustanovenia, že práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckých pomerov štátnych zamestnancov, ktorí ku dňu zániku  vyšších vojenských správ so sídlom v Bratislave              a v Košiciach vykonávali  v ich služobných úradoch  štátnu službu prechádzajú 1. januára 2004 na Vyššiu vojenskú správu so sídlom v Banskej Bystrici. Nároky zamestnancov, ktorí boli v pracovnoprávnom vzťahu k zrušovaným vyšším vojenským správam bude na základe určenia Ministerstvom obrany Slovenskej republiky  uspokojovať zostávajúca Vyššia vojenská správa so sídlom v Banskej Bystrici. Práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckých pomerov štátnych zamestnancov, ktorí vykonávali ku dňu zrušenia prvostupňových správnych orgánov na úseku obrany štátnu službu v ich služobných úradoch prechádzajú 1. októbra 2003 na príslušné územné vojenské správy s územným obvodom kraja. Nároky zamestnancov, ktorí boli v pracovnoprávnom vzťahu k zrušovaným územným vojenským správam budú na základe určenia Ministerstvom obrany Slovenskej republiky uspokojovať územné vojenské správy, ktorých územným obvodom je kraj. Súčasne sa navrhuje ustanoviť režim prechodu práv a povinností ostatných druhov právnych vzťahov najmä majetkovoprávnej povahy.
K Čl. II
K bodu 1
Novela zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky si vyžaduje aj novelu zákona č. 320/2002  Z. z. o brannej povinnosti v znení zákona č. 512/2002 Z. z.. Predmetnou novelou sa navrhuje ustanoviť, aby odvody boli vykonávané v okrese podľa miesta trvalého pobytu branca. Uvedenou úpravou sa dosiahne, že odvody budú územnými vojenskými správami vykonávané v okrese, avšak po materiálovej stránke budú naďalej zabezpečované okresnými úradmi, tak ako je to ustanovené v  § 7 a § 42 zákona č. 320/2002 Z. z.. 
K bodu 2 až 4
Platná právna úprava sa nevzťahuje na vojakov, ktorým bola prerušená základná služba alebo náhradná služba a na vojakov v zálohe.  Navrhuje sa doplniť ustanovenie zákona, ktorým sa vymedzeným subjektom priznáva nárok na vykonanie bezplatnej prepravy ustanoveným spôsobom nielen z miesta trvalého pobytu na miesto určené v povolávacom rozkaze, ale aj na vykonanie bezplatnej prepravy späť.
K bodu 5
Navrhovaná právna úprava odstraňuje duplicitu, nakoľko oslobodenie od mimoriadnej služby vykonáva  na základe zákona územná vojenská správa. Predmetnou úpravou sa zároveň dosiahne, že s osobnými údajmi bude pracovať len poskytovateľ a územná vojenská správa, čím sa zvýši ich ochrana.
K bodu 6
Navrhovaná právna úprava odstraňuje absenciu zákonného oprávnenia prezidenta Slovenskej republiky nepovoliť občanovi Slovenskej republiky výkon vojenskej služby v ozbrojených silách iného štátu.
K bodu 7
Vzhľadom k tomu, že namiesto troch vyšších vojenských správ sa ponecháva jedna vyššia vojenská správa s celoštátnou pôsobnosťou, slovo „príslušná“ stráca svoje opodstatnenie.
K Čl. III
Navrhuje sa účinnosť zákona ako celku a osobitná účinnosť niektorých jeho ustanovení.