Úrad vlády SR					                   Na rokovanie vlády SR
Sekcia hospodárskej politiky					        dňa  20 .8 .2001
								                   k číslu:  5294/ 2001
								                   k bodu č.: 1 

S t a n o v i s k o

k „Návrhu zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov“
________________________________________________________________________

I.

Návrh zákona predkladá ministerka financií podľa plánu legislatívnych úloh na rok 2001. Novela zákona má znížiť daňové zaťaženie fyzických osôb, podporiť podnikanie skrátením doby odpisovania, zvýšením hraničnej hodnoty odpisovaného majetku, zahrnutím opravných položiek k rizikovým pohľadávkam do výdavkov a  návrh zákona umožní, aby sa strata z vyradenia  zahrnula do základu dane.

II.

K novelizovaným častiam zákona máme tieto poznámky:

1.	Novela obsahuje viaceré nedôslednosti, ktoré prax jeho použitia rýchlo odhalí a vyvolá potrebu opätovnej novely.

2. Jedna z týchto nedôsledností je obsiahnutá napr. v § 4 návrhu zákona, kde sa  dopĺňa písmeno m). V prvej vete sa uvádza, že príjem získaný ako náhrada za uvoľnený byt ... sa použije na uspokojenie bytovej potreby, najneskôr do jedného roka ... S touto formuláciou zákona a s ďalšími číslovanými bodmi nemožno plne súhlasiť. Keďže ide o daň z príjmu fyzických a právnických osôb, za slovami ...použije na uspokojenie ... by malo byť slovo svojej bytovej potreby. 

3.  Ďalej, doba jedného roka na uspokojenie bytovej potreby resp. aj dlhšia, ak náhrada sa vyplatí v predchádzajúcom daňovom období, je príliš krátka na splnenie účelov uvádzaných v bodoch 1.-11. Napr. výstavba, prístavba a nadstavba, stavebné úpravy domu a pod., ktorými sa získa nový byt, vyžadujú dlhší čas na ich stavebno-technické zvládnutie. Doba vypracovania projektu, získanie 12 základných súhlasov od rôznych inštitúcií pre stavebné povolenie, vlastné povoľovacie pokračovanie stavby, vyriešenie prípadných nezrovnalostí s majetkom pozemku a katastrom a pod., doba výstavby a odovzdanie do používania, presahujú spravidla dobu jedného roka. Ponechanie doby jedného roka v texte zákona by znevýhodnilo subjekty, ktoré skutočne chcú nejakou formou získať nový byt a zvýhodnilo špekulantov.

4.	Akceptovaním pripomienky k §4, treba v tomto zmysle upraviť aj §5 a jeho text.

5.	Odsek 9 v § 13 v novom znení zákona je vnútorne rozporný. Ak platí sadzba dane 40%, potom nemôže súčasne platiť sadzba platná v zdaňovacom období, ktorá môže byť odlišná. 

6. K § 15 odst. 9 pripomíname, že výpočet  paušálnej  dane platenej  živnostníkmi a použitie tohto inštitútu je  závislé od druhu činnosti. Príjmy živnostníka sa odlišujú aj podľa toho, aký je podiel materiálov a nakupovaných výrobkov v nákladoch. Príjem rovnakej živnosti, napr. klampiara, ktorý pracuje s nehrdzavejúcim alebo s čiernym plechom je výrazne odlišný. Prvý platí vyššiu daň, lebo cena nehrdzavejúceho plechu je vyššia, druhý platí nižšiu, hoci pridaná hodnota je rovnaká. Keďže rozhoduje výška príjmov, v prvom prípade sa na neho už nemusí vzťahovať možnosť platiť paušálnu daň, v druhom môže. Rozdiel vzniká v príjmoch zapríčinených  cenou materiálu,  nie však pridanej hodnoty. Z týchto príčin 2 mil. Sk príjmov považujeme za nízku hranicu pre uplatnenie paušálnej dane. Problém využívania paušálnej dane by si žiadal analytické hodnotenie výšky príjmov a ich skladby a také následné kodifikovanie, ktoré živnostníkov zbavuje povinnosti sledovať zložité a meniace sa daňové prostredie. 

7.	V bode 59. sa novoupravujú doby odpisovania a ročné odpisové sadzby. V súvislosti s touto zmenou nie je zrejmé, či sa zmenil aj obsah  odpisových  skupín a či sa odstránili niektoré hospodársky nežiadúce anomálie. Napr. v 5. odpisovej skupine sú zahrnuté budovy a stavby. Znížením počtu rokov ich odpisovania na 30, sa môže významne zvýšiť ročné nájomné  (až o 33%) a tým aj náklady výrobcov odpisová doba  trolejbusov je 6 rokov, ale elektromotorov až 12 rokov, nábytok 6 rokov, pece, horáky a príslušenstvo 12 rokov a pod. Terajšie zaradenie hmotného majetku do odpisových skupín už dávno nezodpovedá technickým zmenám a  technologickej obnove a je potrebná dôkladná revízia obsahu jednotlivých odpisových skupín.

8.	Určenie výšky preddavku dane z príjmov zo zdaniteľnej mzdy považujeme za  zbytočne zložité, neprehľadné a navyše konštruované tak, aby veľká väčšina platiteľov, ktorá sa pohybuje v rozpätí 15000-35000 Sk mesačnej mzdy, platila najvyšší preddavok. Tabuľka výpočtu preddavkov z  dôvodov znižovania administratívnej práce, by si zaslúžila podstatné zjednodušenie. Napr. v určení percenta preddavku zo zdaniteľnej mzdy iba  pre 3 príjmové skupiny: skupina do 7500 Sk mesačného príjmu vo výške 10%, od 7500 do 33000 Sk vo výške 19% a skupina nad 33000 vo výške 26%. 

9.	Použitie podielu zaplatenej dane na osobitné účely, nový § 48, je navrhnutý tak, aby odradil občanov obdarovať niektorého z  prijímateľov. Určuje zložitú administratívnu  procedúru, ktorá by mohla byť efektívnejšie  vyriešená  priamo v daňovom priznaní. Napr. požiadavka predložiť osobitné vyhlásenie je nežiadúca, keď takéto vyhlásenie môže daňovník urobiť priamo vo formulári daňového priznania a daňový úrad môže kontrolovať, či daň bola zaplatená.
Okruh prijímateľov nevyjadruje možnosti voľby občana a potreby organizácií.  Chýbajú tam: Slovenský červený kríž ( v zmysle zákona 84/1994 Z.z.), organizácie poskytujúce sociálne služby, verejnoprospešné organizácie, ďalšie cirkevné a im podobné humanitné zariadenia a nie iba účelové zariadenia cirkví, zariadenia na ochranu zvierat, azylové domy a pod.
Aj predmet činnosti určených organizácií je zúžený a mal by sa rozšíriť o resocializačnú činnosť, pomoc núdznym, bezdomovcom, charitatívnu činnosť, ochranu zvierat, bez osobitného obmedzenia, že ide o prevažujúcu mieru v návrhu zákona uvádzaných činností.
Ďalším obmedzením vôle občana je, podľa návrhu zákona, že môže voliť iba jedného prijímateľa (jednu právnickú osobu). Platiteľ dane z príjmu, vzhľadom na ročnú sumu zaplatenej dane, by mal mať právo rozdeliť svoj príspevok medzi dvoch alebo troch prijímateľov. 
Vedenie zoznamu prijímateľov Komorou notárov je ďalší prvok odradzovania občanov od darovania. Daňovník spravidla nebude mať možnosť prístupu k takémuto zoznamu, nebude vedieť, kde sa s ním môže zoznámiť alebo jednoducho nebude mať čas, čo obmedzí jeho rozhodovacie právo alebo znemožní darovanie. Zoznam by mohol byť napr. vytlačený, ako príloha alebo súčasť daňového priznania.

Použitie poskytnutého podielu zaplatenej dane najneskôr do konca nasledujúceho roku je prísna a obmedzujúca požiadavka najmä pre tie organizácie, ktoré zbierajú prostriedky na humanitné akcie, na investičné alebo rozsiahlejšie akcie a spájať ju s porušovaním rozpočtovej disciplíny je nevhodné. 

Nežiadúce obmedzenia sú aj na strane prijímateľa. Preukázanie potvrdenia, že má uhradené všetky platby Sociálnej poisťovni  a pod., niekedy neuhradené pre nedostatok prostriedkov, znemožní činnosť humanitných alebo iných organizácií, čo asi nesledoval zákonotvorca.

III. 

		Vláde SR neodporúčame schváliť navrhnuté uznesenia a vrátiť návrh zákona na prepracovanie v zmysle námietok a poznámok k jeho zneniu.

 
Bratislava 16. augusta 2001