Dokument WSIS-03/GENEVA/DOC/4	
	12. decembra 2003	
	Preklad z anglického originálu	

Deklarácia princípov

Budovanie informačnej spoločnosti: svetová výzva v novom tisícročí	

A. Naša spoločná vízia informačnej spoločnosti
1.	My, zástupcovia národov sveta, ktorí sme sa zišli v Ženeve v dňoch 10.-12. decembra 2003 na prvú časť Svetového summitu o informačnej spoločnosti, deklarujeme naše spoločné želanie a záväzok budovať  informačnú spoločnosť zameranú na ľudí, zahŕňajúcu všetkých a orientovanú na rozvoj, kde každý môže tvoriť, získavať, používať a deliť sa o informácie a poznatky, ktorá umožní jednotlivcom, spoločenstvám a národom dosiahnuť ich úplný potenciál pri podpore trvalo udržateľného rozvoja a zlepšovania kvality ich života, vychádzajúc z cieľov a princípov Charty Organizácie spojených národov a plne rešpektujúc a podporujúc Všeobecnú deklaráciu ľudských práv.
2.	Našou výzvou je využiť potenciál informačných a komunikačných technológií na podporu  rozvojových cieľov Miléniovej deklarácie, t. j. odstránenie extrémnej chudoby a hladu; dosiahnutie všeobecného základného vzdelania; podpora rovnosti pohlaví a svojprávnosti  žien; zníženie detskej úmrtnosti; zlepšenie zdravia matiek; boj proti HIV/AIDS, malárii a iným chorobám; zabezpečenie trvalo udržateľného životného prostredia; a rozvoj svetových partnerstiev pre rozvoj s cieľom dosiahnuť mierumilovnejší, spravodlivejší a prosperujúcejší svet. Súčasne opakujeme náš záväzok dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj a schválené rozvojové ciele, obsiahnuté v Johannesburskej deklarácii a pláne implementácie, v  Monterreyskej dohode, ako aj v ďalších výstupoch z významných summitov OSN. 
3.	Znovu potvrdzujeme univerzálnosť, nedeliteľnosť, nezávislosť a vzájomnú spätosť všetkých ľudských práv a základných slobôd, vrátane práva na rozvoj, zakotveného vo Viedenskej deklarácii.  Súčasne potvrdzujeme, že demokracia, trvalo udržateľný rozvoj a rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd, ako aj kvalitné vykonávanie vládnej moci na všetkých úrovniach, sú vzájomne závislé a navzájom sa posilňujú. Súčasne sme odhodlaní posilňovať rešpektovanie zákonnosti v medzinárodných aj národných záležitostiach.  
4.	Znovu potvrdzujeme za základ informačnej spoločnosti, a ako je uvedené v článku 19 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, že každý má právo slobody názoru a vyjadrenia; že toto právo zahŕňa slobodu ponechať si svoj názor bez ovplyvňovania a požadovať, získavať a poskytovať informácie a myšlienky prostredníctvom akýchkoľvek médií a bez ohľadu na hranice.  Komunikácia je  základný sociálny proces, základná ľudská potreba a základ celej organizácie spoločnosti.  Má rozhodujúci význam pre informačnú spoločnosť. Každý človek bez ohľadu na to kde sa nachádza, by mal mať možnosť podieľať sa na využívaní výhod, ktoré poskytuje informačná spoločnosť, a nikto by nemal byť z toho vylúčený. 
5.	Ďalej potvrdzujeme, že budeme uplatňovať ustanovenia článku 29 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, že každý má povinnosti voči spoločenstvu, jedine v ktorom je možný slobodný a úplný rozvoj jeho osobnosti, a že každý bude  pri vykonávaní svojich práv a slobôd podliehať len obmedzeniam, ktoré určuje zákon výlučne za účelom zabezpečenia riadneho uznania a rešpektovania práv a slobôd iných, a splnenia  spravodlivých požiadaviek morálky, verejného poriadku a všeobecného blahobytu v demokratickej spoločnosti. Tieto práva a slobody nesmú byť v žiadnom prípade vykonávané v rozpore s cieľmi a zásadami Organizácie spojených národov. Týmto spôsobom budeme podporovať informačnú spoločnosť, v ktorej je rešpektovaná ľudská dôstojnosť.
6.	V duchu tejto Deklarácie sa znovu zaväzujeme, že budeme podporovať zásadu  zvrchovanej rovnosti všetkých štátov. 
7.   Uznávame, že veda má  ústrednú úlohu v rozvoji informačnej spoločnosti.  Mnohé zo stavebných blokov informačnej spoločnosti sú výsledkom vedeckého a technického pokroku, ktorý umožnilo spoločné využívanie výsledkov výskumu. 
8.	Uznávame, že vzdelávanie, poznatky, informácie a komunikácia sú základom ľudského pokroku, úsilia a blahobytu. Okrem toho informačné a komunikačné technológie (IKT) veľmi významne ovplyvňujú prakticky všetky aspekty nášho života.   Rýchly pokrok týchto technológií otvára úplne nové možnosti pre dosiahnutie vyšších úrovní rozvoja. Spôsobilosť týchto technológií  znížiť mnohé tradičné prekážky, najmä čas a vzdialenosť, prvý raz v histórii umožňuje využiť potenciál týchto technológií v prospech miliónov ľudí vo všetkých kútoch sveta.
9.  Uvedomujeme si,  že IKT by sa mali považovať za nástroje a nie za samotný cieľ. V priaznivých podmienkach tieto technológie môžu byť účinným nástrojom, zvyšujúcim produktivitu, vytvárajúcim ekonomický rast, pracovné miesta a pracovné príležitosti, a zlepšujúcim kvalitu života všetkých ľudí. Môžu tiež podporiť dialóg medzi jednotlivcami, národmi a civilizáciami.
10.  Súčasne sme si plne vedomí toho, že plody revolúcie v informačných technológiách sú v súčasnosti nerovnomerne rozdelené medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, ako aj v rámci  jednotlivých spoločností. Sme pevne odhodlaní zmeniť tieto digitálne nerovnosti na digitálne príležitosti pre všetkých, najmä pre tých, ktorým hrozí zaostalosť a ďalšie vylúčenie.
11.  Sme odhodlaní naplniť našu spoločnú víziu informačnej spoločnosti pre nás a pre budúce generácie. Uznávame, že mladí ľudia sú budúcou pracovnou silou, hlavnými tvorcami a prvými užívateľmi IKT. Preto musia  mať právomoci, prináležiace učiteľom, vývojovým pracovníkom, prispievateľom, podnikateľom a jednotlivcom, prijímajúcim rozhodnutia.  Musíme sa zamerať najmä na mladých ľudí, ktorí ešte nemohli úplne využiť príležitosti, ktoré poskytujú IKT. Súčasne sme odhodlaní zabezpečiť, aby rozvoj aplikácií IKT a poskytovania služieb rešpektoval práva detí, ako aj ich ochranu a blahobyt.
12.  Vyhlasujeme, že rozvoj IKT poskytuje obrovské príležitosti pre ženy, ktoré by mali byť neoddeliteľnou súčasťou a hlavnými aktérmi informačnej spoločnosti.  Sme odhodlaní zabezpečiť, aby informačná spoločnosť umožnila  svojprávnosť žien a ich aktívnu účasť na základe rovnosti vo všetkých sférach spoločnosti a vo všetkých rozhodovacích procesoch. Za týmto účelom by sme sa mali zamerať na perspektívu rovnosti pohlaví, a pri tom používať IKT ako nástroj.  
13.  Pri budovaní informačnej spoločnosti budeme venovať zvláštnu pozornosť špecifickým potrebám okrajových a zraniteľných skupín spoločnosti, vrátane prisťahovalcov, vysídlencov a utečencov,  nezamestnaných a diskriminovaných ľudí, menšín a kočovných ľudí. Budeme uznávať aj zvláštne potreby starších ľudí a zdravotne postihnutých osôb. 
14.  Sme rozhodnutí  umožniť prístup k informáciám a používanie IKT chudobným, najmä tým, ktorí žijú vo vzdialených, vidieckych a prímestských oblastiach, ako nástroj na podporu ich úsilia vymaniť sa z chudoby.
15. Pri rozvoji informačnej spoločnosti je potrebné venovať zvláštnu pozornosť špecifickej situácii pôvodných (domorodých) národov, ako aj zachovaniu ich historického a kultúrneho dedičstva.
16. Naďalej venujeme  zvláštnu pozornosť špecifickým potrebám ľudí rozvojových krajín, krajín s prechodnými ekonomikami, najzaostalejších krajín, malých ostrovných rozvojových štátov,  vnútrozemských rozvojových krajín, veľmi zadĺžených chudobných krajín, okupovaných krajín a území, krajín zotavujúcich sa z konfliktu, a krajín a regiónov so zvláštnymi potrebami, ako aj podmienkam, ktoré vážne ohrozujú rozvoj ako sú prírodné katastrofy. 
17. Uznávame,  že budovanie informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých vyžaduje nové formy solidarity, partnerstva a spolupráce medzi vládami a ostatnými účastníkmi, t. j. súkromným sektorom, občianskou spoločnosťou a medzinárodnými organizáciami. Uvedomujúc si, že  ambiciózny cieľ tejto Deklarácie – prekonanie  digitálnej nerovnosti a zabezpečenie harmonického a spravodlivého rozvoja pre všetkých — bude vyžadovať silnú angažovanosť všetkých účastníkov, vyzývame k digitálnej solidarite na národnej aj medzinárodnej úrovni.  
18.  	Nič v tejto Deklarácii nebude interpretované ako oslabenie, porušenie, obmedzenie alebo odchýlenie sa od ustanovení Charty Organizácie spojených národov a Všeobecnej deklarácie ľudských práv,  ostatných medzinárodných listín alebo národných zákonov, prijatých na základe týchto listín.

B. Informačná spoločnosť pre všetkých: základné princípy
19.  Sme rozhodnutí  pri našom hľadaní zabezpečiť, aby každý mohol mať prospech z možností, ktoré IKT ponúkajú. Súhlasíme, že pre splnenie týchto úloh musia všetci účastníci spolupracovať na: zlepšení prístupu k informačnej a komunikačnej infraštruktúre a technológiám, ako aj k informáciám a poznatkom; budovaní kapacít; zvyšovaní dôvery a bezpečnosti pri používaní IKT; vytváraní vhodného prostredia na všetkých úrovniach; vývoji a rozširovaní aplikácií IKT; podporovaní a rešpektovaní kultúrnej rozmanitosti; uznaní úlohy médií; zaoberaní sa etickými rozmermi informačnej spoločnosti; a podpore medzinárodnej a regionálnej spolupráce. Dohodli sme sa, že toto sú základné princípy pre budovanie informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých.
1)	Úloha vlád a všetkých účastníkov pri podpore  IKT pre rozvoj  
20.  Vlády aj súkromný sektor, občianska spoločnosť, OSN a ostatné medzinárodné organizácie majú dôležitú úlohu a zodpovednosť pri rozvoji informačnej spoločnosti, a prípadne pri rozhodovacích procesoch. Budovanie informačnej spoločnosti zameranej na ľudí je spoločným úsilím, ktoré vyžaduje spoluprácu a partnerstvo medzi všetkými účastníkmi. 
2)	Informačná a komunikačná infraštruktúra:  neodmysliteľný základ informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých
21.  Pripojiteľnosť (možnosť pripojenia k sieti) je hlavným prvkom, umožňujúcim budovanie informačnej spoločnosti. Univerzálny, všestranný, rovnocenný a cenovo dostupný prístup k  infraštruktúre a službám IKT tvorí jednu z výziev informačnej spoločnosti a mal by byť cieľom všetkých účastníkov, podieľajúcich sa na jej budovaní. Pripojiteľnosť tiež zahŕňa prístup k energiám a poštovým službám, ktorý musí byť zabezpečený v súlade s vnútroštátnou legislatívou každej krajiny.    
22.  Rozvinutá infraštruktúra informačnej a komunikačnej siete, a aplikácie prispôsobené regionálnym, národným a miestnym podmienkam, ktoré sú miestne aj cenovo  dostupné  a využívajú vo väčšej miere širokopásmové a ďalšie inovatívne technológie tam, kde je to možné, môžu urýchliť spoločenský a hospodársky pokrok krajín a blahobyt všetkých jednotlivcov, spoločenstiev a národov. 
23.  Politiky, ktoré vytvárajú priaznivé podmienky pre stabilitu, predvídateľnosť a spravodlivú súťaž na všetkých úrovniach, musia byť vytvárané a realizované tak, aby nielen prilákali ďalšie súkromné investície pre rozvoj infraštruktúry IKT, ale aj umožnili splnenie povinností univerzálnej služby v oblastiach, kde nefungujú tradičné trhové podmienky.  V znevýhodnených oblastiach môže vytváranie miest verejného prístupu k IKT na miestach, ako sú pošty, školy, knižnice a archívy, poskytnúť účinné prostriedky pre zabezpečenie univerzálneho prístupu k infraštruktúre a službám informačnej spoločnosti.
3)	Prístup k informáciám a poznatkom 
24. Možnosť prístupu a poskytovania informácií, myšlienok a poznatkov, daná všetkým, je základom otvorenej informačnej spoločnosti.
25. Spoločné používanie a posilňovanie globálnych poznatkov pre rozvoj sa môže zlepšiť  odstránením prekážok k spravodlivému prístupu k informáciám pre ekonomické, sociálne, politické, zdravotnícke, kultúrne, vzdelávacie a vedecké činnosti, a uľahčením prístupu k informáciám verejných domén, vrátane univerzálneho dizajnu a používania pomocných technológií. 
26. Bohatá verejná doména je základným prvkom rastu informačnej spoločnosti, poskytujúc množstvo výhod, ako je vzdelaná verejnosť, nové pracovné miesta, inovácia, podnikateľské príležitosti a vedecký pokrok. Informácie vo verejných doménach, aby podporili informačnú spoločnosť, musia byť ľahko dostupné a chránené pred zneužitím. Verejné inštitúcie, ako sú knižnice a archívy, múzeá, kultúrne zbierky a ďalšie miesta prístupu pre komunitu, sa musia posilňovať, aby sa podporilo zachovanie dokumentárnych záznamov a voľný a spravodlivý prístup k informáciám. 
27.  Prístup k informáciám a poznatkom môže byť podporený zvyšovaním informovanosti všetkých účastníkov o možnostiach, ktoré ponúkajú rôzne modely softvéru, vrátane komerčného softvéru, softvéru s verejne prístupnými zdrojovými kódmi a voľne šíriteľného softvéru, s cieľom zvýšiť súťaž, prístup užívateľov, rozmanitosť výberu, a umožniť všetkým užívateľom vyvinúť riešenia, ktoré najlepšie vyhovujú ich požiadavkám. Cenovo dostupný prístup k softvéru by mal byť považovaný za dôležitý prvok informačnej spoločnosti skutočne otvorenej pre všetkých.
28.  Snažíme sa podporovať univerzálny prístup k vedeckým poznatkom s rovnocennými príležitosťami pre všetkých, ako aj vytváranie a šírenie vedeckých a technických informácií, vrátane iniciatív voľného prístupu k vedeckému publikovaniu.  
4)	Budovanie kapacít
29.  Každý človek by mal mať príležitosť získať potrebnú zručnosť a poznatky, ktoré mu umožnia pochopiť a aktívne sa zúčastňovať na informačnej spoločnosti a znalostnej ekonomike, a úplne využívať ich výhody. Gramotnosť a všeobecné základné vzdelanie sú kľúčovými faktormi budovania úplnej informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých, ktorá venuje zvláštnu pozornosť špecifickým potrebám dievčat a žien. Vzhľadom na široký okruh informatikov a špecialistov na IKT, ktorí sú potrební na všetkých úrovniach, si zvláštnu pozornosť zasluhuje budovanie inštitucionálnych kapacít. 
30.  Je potrebné podporovať používanie IKT na všetkých stupňoch vzdelávania, odbornej prípravy a rozvoja ľudských zdrojov, berúc do úvahy špecifické potreby telesne postihnutých osôb, ako aj znevýhodnených a zraniteľných skupín.. 
31. Nepretržité vzdelávanie a vzdelávanie dospelých, rekvalifikácia, celoživotné vzdelávanie, diaľkové vzdelávanie a ďalšie špeciálne služby, ako telemedicína,  môžu významne prispieť k zamestnateľnosti a pomôcť ľuďom využiť nové príležitosti, ktoré IKT ponúkajú pre tradičné pracovné miesta, samozamestnanie a nové profesie.  Informovanosť a schopnosť práce s IKT sú z toho pohľadu základným predpokladom.
32.  Tvorcovia obsahov, vydavatelia a výrobcovia, ako aj učitelia, lektori, archivári, knihovníci a študenti by mali hrať aktívnu úlohu pri podpore rozvoja informačnej spoločnosti, najmä v najzaostalejších krajinách.
33.  Pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja informačnej spoločnosti je potrebné zvyšovať národné kapacity  v oblasti výskumu a vývoja IKT.  Okrem toho partnerstvá v oblasti výskumu a vývoja, prenosu technológií, výroby a používania produktov a služieb IKT, najmä medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, vrátane krajín s prechodnými ekonomikami, majú veľký význam pre podporu budovania kapacít a globálnu účasť na informačnej spoločnosti. Výroba IKT predstavuje veľkú príležitosť pre vytváranie bohatstva.
34.  Dosiahnutie našich spoločných cieľov, najmä aby sa rozvojové krajiny a krajiny s prechodnými ekonomikami stali plnoprávnymi členmi informačnej spoločnosti a pozitívne sa integrovali do znalostnej ekonomiky, závisí hlavne od zvýšeného budovania kapacít v oblastiach vzdelávania, technologického know-how a prístupu k informáciám, ktoré sú hlavnými faktormi pri určovaní rozvoja a konkurenčnej schopnosti.
5)	Budovanie dôvery a bezpečnosti pri používaní IKT 
35. Posilňovanie rámca dôvery, vrátane bezpečnosti informácií a bezpečnosti siete, autentifikácie, ochrany súkromia a spotrebiteľa, je nevyhnutnou podmienkou rozvoja informačnej spoločnosti a budovania dôvery medzi užívateľmi IKT.  Globálnu kultúru kybernetickej bezpečnosti je potrebné podporovať, rozvíjať a implementovať v spolupráci so všetkými účastníkmi a medzinárodnými odbornými organizáciami. Toto úsilie by malo byť podporované  intenzívnejšou medzinárodnou spoluprácou. V rámci tejto globálnej kultúry kybernetickej bezpečnosti je dôležité zvýšiť bezpečnosť a zabezpečiť ochranu dát a súkromia, pri posilňovaní prístupu a obchodu.  Okrem toho sa musí brať do úvahy úroveň sociálneho a ekonomického rozvoja každej krajiny a rešpektovať rozvojovo orientované aspekty informačnej spoločnosti.
36.  Uznávajúc princípy univerzálneho a nediskriminačného prístupu k IKT pre všetky národy, podporujeme aktivity OSN na zabránenie možného používania  IKT na účely, ktoré sú v rozpore  s cieľmi zachovania medzinárodnej stability a bezpečnosti, a môžu negatívne ovplyvniť integritu infraštruktúry v rámci štátov na úkor ich bezpečnosti. Je potrebné zabrániť zneužitiu informačných zdrojov a technológií na trestné a teroristické účely, pri súčasnom rešpektovaní ľudských práv.   
37. Hromadné rozosielanie nevyžiadaných správ (spam) je vážnym a čoraz väčším problémom pre používateľov, siete a internet ako celok. Problematiku spamu a kybernetickú bezpečnosť treba riešiť na príslušnej národnej a medzinárodnej úrovni.
6)	Priaznivé prostredie
38.  Priaznivé prostredie na národnej a medzinárodnej úrovni je nevyhnutné pre informačnú spoločnosť. IKT by sa mali používať ako dôležitý nástroj kvalitného vládnutia.
39.  Právny poriadok, spolu s podpornou, transparentnou, prokonkurenčnou, technologicky neutrálnou a predvídateľnou politikou a regulačným rámcom odrážajúcim národné podmienky, je dôležitý pre budovanie informačnej spoločnosti zameranej na ľudí. Vlády by mali v prípade potreby zasiahnuť s cieľom napraviť zlyhania trhu, zachovať korektnú súťaž, prilákať investície, posilniť rozvoj infraštruktúry a aplikácií IKT, maximalizovať ekonomický a sociálny prospech a slúžiť národným prioritám. 
40.  Dynamické a priaznivé medzinárodné prostredie, podporujúce priame zahraničné investície, prenos technológií a medzinárodnú spoluprácu, najmä v oblasti financií, dlhu a obchodu, ako aj úplná a efektívna účasť rozvojových krajín na globálnom rozhodovaní, sú nevyhnutnými doplnkami úsilia o národný rozvoj, spojený s  IKT. Zlepšovanie globálnej, cenovo dostupnej pripojiteľnosti by výrazne prispelo k efektívnosti tohto rozvojového úsilia.
41.  IKT sú dôležitým prvkom, umožňujúcim rast prostredníctvom ziskov efektívnosti a zvýšenej produktivity, najmä malých a stredných podnikov (MSP). V tejto súvislosti rozvoj informačnej spoločnosti je dôležitý pre všeobecný ekonomický rast ako v rozvinutých tak aj v rozvojových krajinách. Je potrebné podporovať vzrast produktivity na základe IKT, a aplikované inovácie vo všetkých ekonomických sektoroch.  Spravodlivé rozdelenie prínosov prispieva k vykoreneniu chudoby a k sociálnemu rozvoju. Pravdepodobne najprospešnejšie budú politiky, ktoré podporia výnosné investície a umožnia firmám, najmä MSP, vykonať zmeny potrebné pre využitie prínosov IKT.
42.  Ochrana duševného vlastníctva je dôležitá pre povzbudenie inovácie a tvorivosti  v informačnej spoločnosti. Podobne je pre povzbudenie inovácie a tvorivosti je dôležitá široká distribúcia a podieľanie sa na využívaní poznatkov. Uľahčovanie zmysluplnej účasti všetkých na problematike duševného vlastníctva a spoločného využívania poznatkov prostredníctvom informovanosti a budovania kapacít je základom informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých.
43.  Trvalo udržateľný rozvoj v informačnej spoločnosti môže najlepšie pokračovať, keď úsilia a programy súvisiace s IKT budú úplne integrované v národných a regionálnych rozvojových stratégiách.  Vítame Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky  (NEPAD) a vyzývame medzinárodné spoločenstvo, aby podporilo opatrenia tejto iniciatívy súvisiace s IKT, ako aj opatrenia súvisiace s podobnými snahami v iných regiónoch. Rozdelenie prínosov z rastu riadeného IKT, prispieva k odstraňovaniu chudoby a k udržateľnému rozvoju.  
44.  Štandardizácia je jedným zo základných stavebných blokov informačnej spoločnosti. Zvláštny dôraz treba klásť na vypracovanie a prijatie medzinárodných noriem. Rozvoj a používanie otvorených, kompatibilných, nediskriminačných a dopytom riadených noriem, ktoré berú do úvahy potreby užívateľov a spotrebiteľov, je základným prvkom  rozvoja a väčšieho šírenia IKT a cenovo dostupnejšieho prístupu k nim, najmä v rozvojových krajinách. Medzinárodné normy majú vytvoriť prostredie, kde spotrebitelia majú prístup k službám na celom svete, bez ohľadu na technológiu.
45.  Rádiofrekvenčné spektrum by malo byť riadené vo verejnom záujme a v súlade s princípom zákonnosti, pri plnom rešpektovaní národných zákonov a predpisov, ako aj príslušných medzinárodných dohôd.
46.  Naliehavo žiadame štáty, aby pri budovaní informačnej spoločnosti vykonali kroky pre zabránenie a zdržanie sa akýchkoľvek jednostranných opatrení, ktoré nie sú v súlade s medzinárodným právom a Chartou OSN, a ktoré brzdia dotknuté krajiny v úplnom dosiahnutí hospodárskeho a spoločenského rozvoja a  blahobytu ich obyvateľstva. 
47.  Uznávame, že IKT progresívne menia naše pracovné zvyklosti, podstatné je však vytvorenie bezpečného a zdravého pracovného prostredia, vhodného pre používanie IKT, pri rešpektovaní všetkých medzinárodných noriem.
48.  Internet sa stal svetovým prostriedkom dostupným  verejnosti,  a jeho správa by mala byť jedným z hlavných bodov programu Informačnej spoločnosti.  Medzinárodné riadenie internetu by malo byť mnohostranné, transparentné a demokratické, s aktívnou účasťou vlád, súkromného sektora, občianskej spoločnosti a medzinárodných organizácií. Malo by zabezpečiť spravodlivé rozdelenie zdrojov, uľahčiť prístup pre všetkých a zaručiť stabilné a bezpečné  fungovanie internetu, berúc do úvahy mnohojazyčnosť. 
49.  Riadenie internetu zahŕňa technické aj politické aspekty, a mali by sa na ňom zúčastňovať všetky zainteresované strany  a príslušné medzivládne a medzinárodné organizácie. V tejto súvislosti uznávame, že:
	a)	politická právomoc pre záležitosti verejnej politiky súvisiace s internetom je zvrchovaným právom štátov. Štáty majú práva a povinnosti, týkajúce sa medzinárodných aspektov verejnej politiky ktoré súvisia s internetom;
 	b) súkromný sektor plnil a mal by ďalej plniť dôležitú úlohu pri rozvoji internetu v technickej aj  ekonomickej oblasti;
	c) občianska spoločnosť taktiež zohrala dôležitú úlohu v záležitostiach internetu, najmä na úrovni spoločenstiev, a mala by túto úlohu hrať naďalej;
	d) 	medzivládne organizácie plnili a mali by ďalej plniť nápomocnú úlohu pri koordinácii otázok verejnej politiky, súvisiacich s internetom;
	e) medzinárodné organizácie taktiež plnili a mali by ďalej plniť dôležitú úlohu pri rozvoji technických noriem a príslušných politík, súvisiacich s internetom. 
50.	Problematika medzinárodnej správy internetu by sa mala riešiť koordinovaným spôsobom. Žiadame Generálneho tajomníka OSN, aby ustanovil pracovnú skupinu pre správu internetu - v otvorenom a integračnom procese, ktorý zabezpečí mechanizmus pre úplnú a aktívnu účasť vlád, súkromného sektora a občianskej spoločnosti z  rozvojových aj rozvinutých krajín, zahŕňajúc príslušné medzivládne a medzinárodné organizácie a fóra - ktorej cieľom bude do roku 2005 preskúmať a predložiť návrhy na prípadné opatrenia v oblasti správy internetu.
7)	Aplikácie IKT: prínos vo všetkých aspektoch života
51.  IKT by sa mali používať a rozširovať s cieľom prinášať prospech vo všetkých aspektoch nášho každodenného života. Aplikácie IKT  môžu byť dôležité pri vládnych činnostiach a službách, zdravotníckej starostlivosti a zdravotníckych informáciách, vzdelávaní a odbornej príprave, zamestnanosti, tvorbe pracovných miest, podnikaní, poľnohospodárstve, doprave, ochrane životného prostredia a využívaní prírodných zdrojov, predchádzaní živelným pohromám, kultúre, pri odstraňovaní chudoby a pre pokrok v ostatných schválených cieľoch rozvoja.  IKT by mali súčasne prispieť k  modelom trvalo udržateľnej výroby a spotreby, a mali by odstrániť tradičné prekážky, čím by sa poskytli všetkým spravodlivejšie príležitosti pre prístup k miestnym a svetovým trhom.  Aplikácie by mali byť užívateľsky prívetivé, dostupné pre všetkých, cenovo dostupné, prispôsobené miestnym jazykovým a kultúrnym potrebám, a mali by podporovať trvalo udržateľný rozvoj. V tomto ohľade by významnú úlohu pri poskytovaní služieb IKT v prospech obyvateľstva mali hrať miestne orgány.
8)	Kultúrna rozmanitosť a identita, jazyková rozmanitosť a miestny obsah
52.  Kultúrna rozmanitosť je spoločným dedičstvom ľudstva. Informačná spoločnosť by mala byť založená na rešpektovaní kultúrnej identity, kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, tradícií a náboženstiev, stimulovať tento rešpekt a podporovať dialóg medzi kultúrami a civilizáciami.   Podpora, potvrdzovanie a zachovávanie rôznych kultúrnych identít a jazykov, vyjadrené v schválených dokumentoch Organizácie spojených národov vrátane Všeobecnej deklarácie UNESCO o kultúrnej rozmanitosti, ešte väčšmi obohatia informačnú spoločnosť.  
53.  Vytváranie, šírenie a zachovávanie obsahu v rôznych jazykoch a formátoch musí mať vysokú prioritu pri budovaní informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých, venujúc zvláštnu pozornosť rozmanitosti ponuky tvorivej práce a riadnemu uznaniu práv autorov a umelcov. Je dôležité podporovať výrobu a dostupnosť všetkých obsahov — vzdelávacích, vedeckých, kultúrnych alebo rekreačných – v rôznych jazykoch a formátoch. Rozvoj miestneho obsahu, prispôsobeného domácim alebo regionálnym potrebám, bude stimulovať spoločenský a hospodársky rozvoj a účasť všetkých účastníkov, vrátane ľudí žijúcich vo vidieckych, vzdialených a okrajových oblastiach.
54.  Zachovanie kultúrneho dedičstva je rozhodujúcou zložkou identity a samopochopenia jednotlivcov, ktorá spája spoločenstvo s jeho minulosťou. Informačná spoločnosť by mala všetkými vhodnými metódami vrátane digitalizácie využívať a zachovávať kultúrne dedičstvo pre budúcnosť. 
9)	Médiá
55.   Znovu potvrdzujeme našu oddanosť princípom slobody tlače a slobody informácií, ako aj princípom nezávislosti, pluralizmu a rozmanitosti médií, ktoré sú pre informačnú spoločnosť podstatné. Sloboda hľadať, prijímať, poskytovať, prenášať a používať informácie pri tvorbe, zhromažďovaní  a šírení poznatkov je dôležitá pre informačnú spoločnosť.  Vyzývame k zodpovednému používaniu a spracovaniu informácií médiami v súlade s najvyššími etickými a profesionálnymi normami. Tradičné médiá vo všetkých svojich formách majú dôležité poslanie v informačnej spoločnosti a IKT by mali plniť v tejto súvislosti podpornú úlohu. Rozmanitosť vlastníctva médií je potrebné podporovať v súlade s národným právom a pri zohľadnení príslušných medzinárodných dohovorov.  Znovu potvrdzujeme potrebu zmenšovania medzinárodnej nerovnováhy, ktorá negatívne ovplyvňuje médiá, najmä pokiaľ ide o infraštruktúru, technické zdroje a rozvoj kvalifikácie. 
10)	Etické rozmery informačnej spoločnosti
56. Informačná spoločnosť by mala rešpektovať mier a zachovávať základné hodnoty slobody, rovnosti,  solidarity, tolerancie, spoločnej zodpovednosti a úcty k prírode.  
57.  Uznávame význam etiky pre informačnú spoločnosť, ktorá by mala podporovať spravodlivosť a dôstojnosť a hodnotu ľudského jedinca. Rodine by mala byť poskytnutá najširšia možná ochrana a malo by jej byť umožnené, aby hrala svoju rozhodujúcu úlohu v spoločnosti. 
58.  Používanie IKT a tvorba obsahov  by mali rešpektovať ľudské práva a základné slobody iných, vrátane osobného súkromia a práva na slobodu myslenia, svedomia a vierovyznania v súlade s príslušnými medzinárodnými listinami. 
59. Všetci aktéri v informačnej spoločnosti by mali podniknúť potrebné kroky a preventívne opatrenia podľa zákona, aby zabránili  zneužívaniu  IKT, ako sú nezákonné a iné činy motivované rasizmom, rasovou diskrimináciou, xenofóbiou, a s nimi súvisiacou neznášanlivosťou, nenávisťou, násilím, všetky formy zneužívania detí, vrátane pedofílie a detskej pornografie, a obchodovanie s ľuďmi a ich vykorisťovanie. 
11)	Medzinárodná a regionálna spolupráca
60.  Chceme v plnom rozsahu využiť možnosti ktoré poskytujú IKT v  našom úsilí o dosiahnutie medzinárodne dohodnutých rozvojových cieľov vrátane cieľov obsiahnutých v  Miléniovej deklarácii, a o zachovanie hlavných princípov definovaných v  tejto Deklarácii. Informačná spoločnosť má jednoznačne globálny charakter, a národné úsilia je potrebné podporovať účinnou medzinárodnou a regionálnou spoluprácou medzi vládami, súkromným sektorom, občianskou spoločnosťou a ostatnými účastníkmi, vrátane medzinárodných finančných inštitúcií. 
61.  Pri budovaní globálnej informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých budeme hľadať a efektívne uplatňovať konkrétne  medzinárodné postupy  a mechanizmy, vrátane finančnej a technickej pomoci. Preto, oceňujúc prebiehajúcu spoluprácu v oblasti IKT prostredníctvom rôznych mechanizmov,  vyzývame všetkých účastníkov, aby  sa zaviazali k plneniu “Programu digitálnej solidarity”, definovanej v Akčnom pláne.  Sme presvedčení, že cieľom, dohodnutým v celosvetovom meradle, je  prispieť k  prekonávaniu digitálnej nerovnosti, rozširovať prístup k IKT, vytvárať digitálne príležitosti a mať úžitok z možností, ktoré IKT poskytujú pre rozvoj. Uznávame vôľu vyjadrenú niektorými účastníkmi summitu - vytvoriť medzinárodný dobrovoľný "Fond digitálnej solidarity", a ďalšími - vykonať štúdie týkajúce sa existujúcich mechanizmov ako aj efektívnosti a uskutočniteľnosti takéhoto fondu.   
62. Regionálna integrácia prispieva k rozvoju svetovej informačnej spoločnosti, pričom intenzívna spolupráca v rámci regiónov a medzi nimi je neodmysliteľná. Regionálny dialóg by mal prispieť k budovaniu národných kapacít a k zosúladeniu národných stratégií s cieľmi tejto Deklarácie princípov zlučiteľným spôsobom, pri rešpektovaní národných a regionálnych zvláštností. V tejto súvislosti vyzývame medzinárodné spoločenstvo, aby podporovalo opatrenia týchto iniciatív v oblasti  IKT. 
63. Sme rozhodnutí - v súlade s cieľmi tejto Deklarácie a Akčným plánom - pomôcť rozvojovým krajinám, najzaostalejším krajinám a krajinám s prechodnými ekonomikami prostredníctvom mobilizácie všetkých zdrojov financovania, poskytovaním finančnej a technickej pomoci a vytvorením prostredia, vedúceho k prevodu technológií. 
64.  Základné kompetencie Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) v oblastiach IKT – pomoc pri prekonávaní digitálnej nerovnosti, medzinárodná a regionálna spolupráca, riadenie rádiového spektra, vývoj noriem a šírenie informácií - majú kľúčový význam pre budovanie informačnej spoločnosti.  
 C.  K informačnej spoločnosti pre všetkých, založenej na spoločne využívaných poznatkoch 
65.  Zaväzujeme sa k posilňovaniu spolupráce pri hľadaní spoločných odpovedí na výzvy, a k implementácii Akčného plánu, ktorá naplní víziu informačnej spoločnosti otvorenej pre všetkých a založenej na hlavných princípoch zakotvených v tejto Deklarácii. 
66.  Ďalej sa zaväzujeme, že zhodnotíme a budeme sledovať pokrok pri prekonávaní digitálnej nerovnosti, berúc do úvahy rôzne úrovne rozvoja, aby sme dosiahli medzinárodne dohodnuté rozvojové ciele, vrátane cieľov obsiahnutých v Miléniovej deklarácii, a že posúdime efektívnosť investícií a úsilí v oblasti medzinárodnej spolupráce pri budovaní informačnej spoločnosti. 
67.  Sme pevne presvedčení, že spoločne vstupujeme do novej éry s obrovským potenciálom, éry informačnej spoločnosti a rozšírenej komunikácie medzi ľuďmi. V tejto vznikajúcej spoločnosti môžu byť informácie a poznatky vytvárané, vymieňané, spoločne používané a oznamované prostredníctvom všetkých sietí sveta. Ak prijmeme potrebné opatrenia, všetci jednotlivci budú môcť už čoskoro spoločne budovať novú informačnú spoločnosť, založenú na spoločne používaných poznatkoch, svetovej solidarite a lepšom vzájomnom porozumení medzi národmi a krajinami. Veríme, že tieto opatrenia otvoria cestu k budúcemu rozvoju skutočnej znalostnej spoločnosti. 

********