Title: 3
Last saved by: Demkova
Company: Inštaloval: ŽSR SI - OKS ZSS BA

Príloha č.12

Analýza dôvodov  nepriaznivej ekonomicko - finančnej situácie Železníc Slovenskej republiky a opatrenia na jej riešenie, aby sa neopakovala situácia, na základe ktorej bude potrebné prijať opatrenia do budúcnosti

Na základe Uznesenia vlády SR č. 1094 bod C.2 zo dňa 20. 12. 2006 bolo uložené ministrovi dopravy pôšt a telekomunikácií analyzovať dôvody  nepriaznivej ekonomicko - finančnej situácie Železníc Slovenskej republiky a navrhnúť  opatrenia na jej riešenie, aby sa neopakovala situácia, na základe ktorej bude potrebné prijať opatrenia do budúcnosti.

1. Príčiny vzniku zadlženosti ŽSR v rokoch  1994- 2002

Vzhľadom na špecifické postavenie tejto spoločnosti na trhu (právnická osoba zriadená na základe osobitného zákona, správca železničnej dopravnej infraštruktúry, ktorá zostáva vo vlastníctve štátu) je pre ŽSR vzťah so štátom veľmi dôležitý. Okrem investičnej dotácie, ktorou štát ako vlastník železničnej infraštruktúry prispieva na jej obnovu, je významným zdrojom príjmov ŽSR úhrada straty zo strany štátu na základe  zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme (od roku 2006 Zmluva o prevádzkovaní dráh). Preukázateľná strata zo zmluvy z výkonov vo verejnom záujme je rozdiel medzi ekonomicky oprávnenými nákladmi vynaloženými ŽSR zo zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme a príjmami dosiahnutými zo zmluvy.   
Príčin zlej hospodárskej situácie ŽSR je niekoľko, a to najmä:
•	Neuhradzovanie strát z výkonov vo verejnom záujme v plnej výške. Tento nedostatok finančných prostriedkov na krytie prevádzkových nákladov bol nahradený úverovými zdrojmi, ktoré naďalej zvyšovali náklady.
•	Nedostatok potrebných zdrojov na financovanie modernizácie železničnej infraštruktúry, ktorej stav nevyhovoval medzinárodným štandardom a nezabezpečoval na nej bezpečnosť prevádzky dopravy. Nedostatok vlastných zdrojov a kapitálových zdrojov zo ŠR mal za následok, že investičné potreby boli riešené investičnými úvermi, ktorých obstaranie v tomto období bolo príliš drahé.
•	Neriešenie uvedených problémov malo za následok menšiu ostražitosť na efektívne využívanie cudzích zdrojov najmä pri realizovaní investičných akcií.

Z vývoja za sledované obdobie vyplýva, že ekonomická situácia ŽSR bola výrazne kritická (tabuľka č. 1b, č.1c). Negatívny vývoj zaznamenala najmä oblasť cudzích zdrojov, ktorý bol ovplyvnený najmä potrebou:
•	krytia pohľadávky ŽSR voči štátu - straty z výkonov vo verejnom záujme ako dôsledok neplnenia záväzkov zo strany štátu, 
•	krytia celkovej straty z bežného hospodárenia ŽSR, 
•	a zabezpečenia zdrojov na financovanie investičnej výstavby.

Hospodársky výsledok za unitárnych ŽSR (strata) narástla v období od r. 1993 do konca r. 2001 kumulatívne na – 19 417 994 tis. Sk. V uvedenom období boli realizované investície v celkovom objeme 46 256 709 tis. Sk, z toho štát kryl vo forme investičného transferu len  4 490 495 tis. Sk. Zvyšok investičných potrieb vo výške 41 766,2 mil. Sk (tabuľka č.1d) bol krytý inými zdrojmi, najmä úvermi na ŽSR. Týmto ŽSR boli nútené na krytie straty z hospodárenia a realizáciu investícií zabezpečiť v sledovanom období zdroje mimo štátneho rozpočtu celkom vo výške 61 184, 2 mil. Sk.

Nedostatočnú priamu podporu ŽSR riešil v minulosti štát prevažne poskytovaním štátnych záruk na úvery, ktoré ŽSR čerpali. Splácanie týchto úverov výrazne zaťažovalo finančné hospodárenie ŽSR.

Cudzie zdroje rástli v celom popisovanom období, čo bolo spôsobené rastom bankových úverov, najmä so štátnou zárukou. Systémovo nešpecifikované financovanie prevádzkových potrieb verejného záujmu, bežného hospodárenia a investičnej výstavby bolo dlhodobo kryté úvermi so štátnou zárukou. Jednotlivé úvery so štátnou zárukou, a v konečnom dôsledku aj ďalšie úvery na prekrytie prevádzkových a investičných činností, museli byť neskôr refinancované reštrukturalizačnými úvermi (napr. úvery FUJI Bank, VÚB, SLSP, IPB,  prevzaté Letters of Comfort). K 31. 12. 2002 predstavovali úvery so štátnou zárukou objem 36,61 mld. Sk s rôznou dĺžkou a spôsobom splatenia. Tie boli schvaľované prísne účelovo, avšak kontroly ukázali, že boli použité aj na iné, v tom čase nepotrebné akcie.
Analýzou vývoja za roky 1994 - 2002 bolo možné prísť k nasledovným záverom (dôvodom celkovej zadlženosti ŽSR):
•	legislatívna a systémová nejednoznačnosť výkladu verejného záujmu v oblasti železničnej dopravy. Verejný záujem je z pohľadu financovania ponímaný ako rozsah finančných prostriedkov určených štátnym rozpočtom na krytie strát z výkonov vo verejnom záujme. 
•	nejednoznačnosť systémového rámca pre ekonomické hodnotenie výkonov vo verejnom záujme. Neboli definované jednoznačné pravidlá pre stanovenie opodstatnených nákladov (nebola stanovená minimálna obslužnosť sídiel na území SR, pravidlá financovania v rámci i nad rámec minimálnej obslužnosti, a teda aj jednoznačné pravidlá pre stanovenie ekonomicky oprávnených nákladov, minimálne štandardy kvality, pravidlá spolupráce dopravných systémov). V dôsledku uvedeného neboli dlhodobo zúčtované straty za realizované výkony vo verejnom záujme.
•	nejednoznačnosť systémového rámca pre kalkuláciu regulovaných cien za používanie železničnej dopravnej cesty a vlastného cieľa regulácie. Sadzobníky poplatkov za použitie ŽDC osobnou dopravou sú neprimerane nízke. Takto stanovenou reguláciou sa priamo predurčovalo krížové financovanie prevádzkovania dráhy na úkor nákladnej dopravy. Od 1. 7. 1999 neboli ceny menené a boli z hľadiska nových podmienok (od 1. 1. 2002),  najmä vplyvom inflácie a zmeny DPH, deformované. V rokoch 1994 – 2001 sa táto deformácia prejavila tiež v tom, že do EON pre VVZ v osobnej doprave boli zahrnuté len náklady napočítané z vecných výkonov a platných cien a nie z celkových EON ŽDC súvisiacich s osobnou dopravou. Tento systém priamo ovplyvnil nekrytie objektívnych potrieb ŽDC v sledovanom období. 
Náklady z ceny za dopravné výkony v jednotlivých dopravných systémoch sú neporovnateľné z dôvodu, že dopravcovia sú vystavení rôznym nákladom za použitie dopravnej cesty a navyše sú bez internalizácie externých nákladov, ktoré sú diametrálne odlišné u jednotlivých systémov.
•	nedocenenie infraštrukturálnej politiky štátu a z toho plynúca nevyvážená investičná politika ŽSR. V porovnaní s cestnou infraštruktúrou bolo krytie výdavkov v podstate prenesené výlučne na ŽSR. Odsúhlasené investičné projekty (koncepcie rozvoja, medzinárodné dohovory) nemali reálne finančné krytie a toto krytie bolo suplované rôznymi nepriamymi formami financovania na ŽSR (najmä úvermi).  
•	organizačná štruktúra ŽSR (prispôsobená značnému rozsahu centralizácie) a z toho vyplývajúca nepružnosť a nízky stupeň adaptability na trhové i ekonomické podmienky.

Pohľadávky
Najväčší rozsah pohľadávok evidovali ŽSR vo vzťahu k štátu za výkony vo verejnom záujme za roky 1994 – 2001, a to v celkovom objeme 13 111 mil. Sk. Táto pohľadávka bola tvorená:
•	potvrdenou istinou (audítorom a Protokolom o vyhodnotení zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme za rok 1994 – 2001 medzi MDPT SR a ŽSR), ktorá k 31. 12. 2002 predstavuje hodnotu 6 192,13 mil. Sk,
•	úrokmi z omeškania za dlžné istiny rokov 1994-2001 v objeme 6 918,87 mil. Sk, ktoré boli stanovené v súlade s ustanoveniami Obchodného zákonníka a na základe metodiky potvrdenej Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR dňa 4. 2. 2003 (potvrdená metodika je súhlasná s Variantom A Scenára č.2 spracovaného audítorskou spoločnosťou Ernst&Young na základe požiadavky ŽSR a MDPT SR). Prehľad kvantifikácie pohľadávky je v tabuľke č.1f.
Pohľadávka v objeme 13 111 mil. Sk bola očistená (úroky, istina) o došlé úhrady v rokoch 1999 – 2002 a o objem istiny a úrokov vložených do ŽS, a. s. V roku 2002 bola zúčtovaná, v súlade so zákonom o účtovníctve a vo väzbe na výkony realizované podľa Zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme na rok 2002, do dohadných účtov aktívnych čiastka 1 520,27 mil. Sk. Výška pohľadávky sa v januári 2003 znížila vplyvom dobehu poslednej tranže z FNM SR o 1 000 mil. Sk, a teda vykvantifikovaná pohľadávka k 31. 12. 2002 bola po zahrnutí tohto vplyvu vo výške 12 111 mil. Sk. Pre účely prevzatia dlhu štátu ako jedného z cieľov materiálu je výška pohľadávky v objeme 13 631,3 mil. Sk, z toho 12 111 mil. Sk za roky 1994 – 2001 a 1 520,3 mil. Sk za rok 2002.
ŽSR prevzali v rámci delenia pohľadávku z vnútroštátnej prepravy v čiastke 831,13 mil. Sk, ktorá sa v roku 2002 znížila na 152,6 mil. Sk. Príjem bol použitý na úhradu záväzkov z obchodného styku.
Kritický vývoj v hospodárení a zadlženosti ŽSR vyvolal potrebu prijatia účinných opatrení na úrovni štátnej správy. 
Výsledkom tohto procesu bolo prijatie:
-	Projektu transformácie a reštrukturalizácie ŽSR (schválené Uznesením vlády SR 
č. 830/2000),
-	Zákona č. 259/2001 Z.z. o Železničnej spoločnosti, a.s., a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 258/1993 Z.z. o Železniciach Slovenskej republiky v znení zákona zákona č.152/1997 Z.z.,
-	Plánu plnenia konsolidačnej funkcie ŽSR, ktorý vyplynul z projektu transformácie a reštrukturalizácie ŽSR (schválené Uznesením vlády SR č. 549/2003).

2. Konsolidačná funkcia ŽSR
Plnenie konsolidačnej funkcie vyplynulo pre ŽSR z  realizácie prijatého projektu transformácie. Rozsah, vecné plnenie, ako aj finančné potreby konsolidačnej funkcie vymedzuje doterajší právny stav plnenia jednotlivých činností na ŽSR.

A.	Okruhy konsolidácie vyplývajúce z rozdelenia ŽSR k 1.1.2002:
Do plánu plnenia konsolidačnej funkcie ŽSR prešli oblasti: 
•	správa hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý bol vyňatý z ucelených častí majetku vložených do Železničnej spoločnosti, a.s. z  dôvodu nevysporiadania majetku, prebytočnosti a nepotrebnosti k výkonu základného predmetu činnosti Železničnej spoločnosti, a.s. ŽSR sú povinné vysporiadať vlastníctvo nehnuteľností podľa Čl. I. § 6 ods.2 a Čl. II. § 6 ods.1 písm. i) zákona č.259/2001 Z.z. v prospech štátu s následnou povinnosťou vkladu príslušných nehnuteľností do základného imania Železničnej spoločnosti, a. s. (§ 6 ods.3 a 4).
Náklady potrebné na vysporiadanie zahŕňajú geometrické plány, výkup, znalecké posudky vrátane podkladov, dokumentáciu k stavbám, notárske osvedčenie vlastníctva a správne poplatky. Nie sú v nich zahrnuté režijné náklady ŽSR, náklady spojené s ocenením nehnuteľností pre vklad do Železničnej spoločnosti, a.s. a náklady spojené s auditom na potvrdenie prechodu majetku do Železničnej spoločnosti, a.s.          K 1. 1. 2002 ŽSR evidovali  nevysporiadané nehnuteľnosti v hodnote 3 939 mil. Sk.
•	vysporiadanie pohľadávky ŽSR voči štátu za výkony vo verejnom záujme v osobnej doprave za roky 1994-2001 a pohľadávky ŽSR voči štátu za výkony vo verejnom záujme pri prevádzkovaní dráh za r. 2002 (tabuľkách č.1e, č.1f je uvedený prehľad o vývoji pohľadávky a celkovej započítanej čiastky medzi ŽSR a štátom),
•	finančné záväzky z úverov so štátnou zárukou, ktoré nemali ako účel použitia obstaranie majetku vkladaného do Železničnej spoločnosti, a.s. a v nasledujúcich obdobiach (od r. 2003) boli vyčlenené z financovania v rámci zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme. Stav úverov k 1. 1. 2002 bol vo výške  29 515 mil.Sk,
•	finančné záväzky k 1. 1. 2002 z úverov bez štátnej záruky boli vo výške 3 333 291 tis. Sk,
•	povinnosť vysporiadať záväzky voči verejnoprávnym inštitúciám – daňovým  úradom, ktoré po 31. 12. 2001 zostali na nových  ŽSR, i keď sa týkali aj  tých častí unitárnych ŽSR, ktoré boli predmetom  vkladu do Železničnej spoločnosti, a.s. Objem týchto záväzkov bol k 1. 1. 2002  vo výške 4 503 mil. Sk, pričom v roku 2002 sa zvýšili o čiastku vyrubeného penále zo strany verejnoprávnych inštitúcií, ktoré k 31. 12. 2002 predstavovali hodnotu  6 088 mil. Sk,
•	splátky finančných záväzkov voči Ministerstvu financií Slovenskej republiky poskytnutých na prefinancovanie obstaraných mechanizmov v rámci znižovania dlhu Ruskej federácie, na prefinancovanie dlhu ŽSR voči energetickým rozvodným závodom, ako i záväzkov z obchodného styku. K 1. 1. 2002 predstavovala hodnota finančných záväzkov voči Ministerstvu financií Slovenskej republiky 3 102,4 mil. Sk (návratná finančná výpomoc v objeme 527,9 mil. Sk, ďalšia finančná výpomoc v objeme 1 300 mil. Sk, splátka záväzku za FUJI Bank v objeme 1 274,5 mil. Sk),
•	správa prebytočného a neupotrebiteľného majetku (správa, udržiavanie, likvidácia, resp. zhodnocovanie). Stav prebytočného majetku k 1. 1. 2002 bol vo výške 1 640 mil. Sk.

B.	Ďalšie okruhy konsolidácie vyplývajúce z povinnosti zabezpečiť funkcie ŽSR ako manažéra infraštruktúry podľa Smerníc EÚ:
Potreba riešenia z pohľadu budúceho pôsobenia podľa smerníc EÚ rozširuje rozsah konsolidačnej funkcie o nasledovné činnosti:
•	obsluhu dlhovej služby spojenej s úvermi bez štátnej záruky a ostatnými finančnými záväzkami. Stav úverov bez štátnej záruky k 1. 1. 2002 bol vo výške 3 333 mil. Sk  (vysporiadanie úverov od SKB, investičné, prevádzkové a kontokorentné úvery), ostatných finančných záväzkov vo výške 483 mil. Sk (zmenkový úver-investície),  
•	vysporiadanie záväzkov z obchodného styku z pred 1. 1. 2002 v objeme 3 947 mil. Sk, 
•	zabezpečovanie ostatných nevyhnutných obslužných a doplnkových činností  vo vnútri ŽSR potrebných pre výkon hlavnej činnosti ŽSR, ktoré však z hľadiska efektívnosti nespĺňajú kritériá, resp. nie sú financované z iných fondov (napr. technicko-dokumentačné archívy, výskum, požiarna ochrana, zabezpečenie povinných školení pre zamestnancov, špecifické zdravotné výkony a pod.),
•	zostáva otvorené riešenie tzv. ekonomicky neoprávnených nákladov v záujme vyrovnaného hospodárenia na ŽSR.

	V priebehu rokov 2002 – 2006 boli realizované v ŽSR opatrenia za účasti štátu              (MF SR, MDPT SR), ktorých realizáciou je predpoklad transformácie a reštrukturalizácie ŽSR na konkurencieschopného manažéra infraštruktúry.
V roku 2002 výdaje spojené so zabezpečením konsolidačnej funkcie ŽSR boli  riešené:
-	úverom so štátnou zárukou (JP Morgan, Ľudová banka, a.s.) na krytie splátok istín a úrokov v objeme 7 840 mil. Sk,
-	 finančnými prostriedkami z Fondu národného majetku Slovenskej republiky (podľa rozhodnutia vlády Slovenskej republiky) v čiastke 3 115 mil. Sk, z toho 2 601 mil. Sk bolo účelovo poskytnuté na odvody daňovým úradom a verejnoprávnym inštitúciám a  514 mil. Sk na úhradu záväzkov voči rozvodným energetickým závodom,
-	nenávratnou finančnou výpomocou z prostriedkov  memorandovej položky na realizáciu štátnych záruk prostredníctvom Fondu národného majetku Slovenskej republiky         v čiastke 1 274,5 mil. Sk na  uhradenú splátku voči FUJI Bank,
-	tržbami z ostatných činností a príspevkom z celopodnikových nákladov na krytie nákladov na správu nepotrebného a prebytočného majetku.

V roku 2003  výdaje spojené so zabezpečením  konsolidačnej funkcie ŽSR  boli  riešené:
-	finančnými prostriedkami z Fondu národného majetku Slovenskej republiky         (doplatok za výkony vo verejnom záujme za predchádzajúce roky na základe Uznesenia vlády Slovenskej republiky č.1092/2002 ) v čiastke 1 000 mil. Sk na splátky odvodov  verejnoprávnym inštitúciám,
-	finančnými prostriedkami z Fondu národného majetku Slovenskej republiky   na splácanie úverov so štátnou zárukou za obdobie    5. – 12. 2003 v čiastke 2 818 mil. Sk, z toho istina predstavovala čiastku  621 mil. Sk, úroky 2 197 mil. Sk (na základe zmlúv o pristúpení k dlhu medzi Fondom národného majetku Slovenskej republiky  a Ministerstvom financií Slovenskej republiky),
-	odpustením vrátenia finančnej výpomoci poskytnutej ŽSR na základe Zmluvy o podmienkach poskytnutia a splatenia finančnej výpomoci č. 13 417/98-47 z 24. 9. 1998 v čiastke 528 mil. Sk,
-	presunom splátky istín z výpomoci, ktorá bola ŽSR poskytnutá zo Štátnych finančných aktív v roku 2001, v čiastke 325 mil. Sk (z r. 2003 na r. 2004) na základe dodatkov ku zmluve,
-	tržbami z ostatných činností a príspevkom z celopodnikových nákladov na krytie nákladov na správu nepotrebného a prebytočného majetku.

V roku 2004 výdaje spojené so zabezpečením  konsolidačnej funkcie ŽSR  boli  riešené:
-	finančnými prostriedkami z Fondu národného majetku Slovenskej republiky   na splácanie úverov so štátnou zárukou za obdobie    1. – 12. 2004 v čiastke 1 755 mil. Sk, z toho istina predstavovala čiastku  225 mil. Sk, úroky 1 530 mil. Sk (na základe zmlúv o pristúpení k záväzku medzi FNM SR, MF SR ),
-	návratnou finančnou výpomocou  z prostriedkov štátneho rozpočtu v čiastke 1 163 mil. Sk určenou na úhradu záväzkov po lehote splatnosti voči Sociálnej poisťovni Bratislava,
-	presunom splátky istín z finančnej výpomoci, ktorá bola ŽSR poskytnutá zo Štátnych finančných aktív v r. 2001, v čiastke 975 mil. Sk (z r. 2004 na r. 2005) na základe dodatkov ku zmluve,
-	tržbami z ostatných činností a príspevkom z celopodnikových nákladov na krytie nákladov na správu nepotrebného a prebytočného majetku.

V roku 2005  výdaje spojené so zabezpečením  konsolidačnej funkcie ŽSR  boli  riešené:
-    v súlade s Uznesením vlády SR č. 956/2005 zo dňa 30. 11. 2005 boli vysporiadané  záväzky ŽSR (poplatky z omeškania za oneskorené úhrady odvodov zdravotného poistenia) v objeme 528 531 306 Sk voči spoločnosti Veriteľ, a. s. Dňa 30. 12. 2005 bola podpísaná zmluva medzi ŽSR a Veriteľom, a. s. o postúpení pohľadávok, dohoda o započítaní a dohoda o odpustení dlhu. Z celkového záväzku ŽSR (528 531 306,- Sk) bolo započítaných 3 859 479,99 Sk a zvyšná suma bola odpustená,
-	finančnými prostriedkami z Fondu národného majetku Slovenskej republiky   na splácanie úverov so štátnou zárukou za obdobie 1. – 12. 2005 v čiastke vo výške 1 732 940 tis. Sk (na základe zmlúv o pristúpení k záväzku medzi FNM SR, MF SR ),
-	z titulu právnej istoty v rámci Európskej komisie (EK) prebiehal proces notifikácie vybraných opatrení :
•	Opatrenie: Nenávratnosť prostriedkov z realizácie štátnych záruk za Železnice Slovenskej republiky, Bratislava v roku 2004,
•	Opatrenie: Odpustenie povinnosti Železníc Slovenskej republiky, Bratislava zaplatiť penále voči Sociálnej poisťovni.

V roku 2006 výdaje spojené so zabezpečením  konsolidačnej funkcie ŽSR  boli  riešené najmä:
-	finančnými prostriedkami z Fondu národného majetku Slovenskej republiky   na splácanie úverov so štátnou zárukou za obdobie 1. – 12. 2006 v čiastke vo výške 2 225 118,2 tis. Sk (na základe zmlúv o pristúpení k záväzku medzi FNM SR, MF SR),
-	ukončenie procesu notifikácie v rámci Európskej komisie s dopadom na nenávratnosť prostriedkov z realizácie štátnych záruk za Železnice Slovenskej republiky, Bratislava v roku 2004, 2005, 2006 (Uznesenie vlády SR č. 835/2004 a č.1095/2006),
-	odpustenie penále zo Sociálnej poisťovne (Uznesenie vlády SR č. 1235/2004),
-	zvýšenie základného imania ŽSR formou nepeňažného vkladu pohľadávok v objeme        2 380 670 781 Sk ( Uznesenie vlády SR č. 921/2006),
-	shválenie prechodu úverov so ŠZ do štátneho dlhu od 1. 1. 2007 (Uznesenie vlády SR č. 1094/2006).

Okrem opatrení uložených vládou  ako súčasť kontrolného mechanizmu konsolidačnej funkcie uvedených vyššie boli prijaté aj interné opatrenia ŽSR na zabezpečenie hospodárenia v príslušnom roku a zvyšovanie výkonnosti.
Zabezpečenie plnenia konsolidačnej funkcie si vyžiadalo vymedzenie hlavných cieľov ŽSR, ktoré boli schválené Správnou radou ŽSR ako súčasť podnikateľského plánu na príslušný rok. Tieto boli každoročne vyhodnocované vládou ako súčasť vyhodnotenia kontrolného mechanizmu a finančného modelu za príslušný rok.
Pre rok 2006 sa jednalo o nasledovné opatrenia:
•	Dosiahnuť vyrovnané príjmy a výdavky v hospodárení ŽSR,
•	Modernizovať a budovať železničnú infraštruktúru,
•	Vybudovať efektívny systém riadenia prevádzky na dopravnej ceste,
•	Maximálne využívať prostriedky z externých zdrojov (štát a granty EÚ),
•	Vybudovať efektívny systém riadenia správy a údržby železničnej infraštruktúry, 
•	Vytvoriť efektívny systém riadenia ľudských zdrojov.
Vyhodnotenie jednotlivých opatrení je súčasťou prílohy č. 1c a možno konštatovať, že boli splnené resp. sa priebežne plnia.

Na základe vyhodnotenia konsolidačnej funkcie, ukazovateľov kontrolného mechanizmu, výsledkov hospodárenia ŽSR za rok 2006 možno konštatovať, že proces konsolidácie v oblasti úverov so štátnou zárukou je ukončený. Otvorenými okruhmi, ktoré je ešte potrebné riešiť v spolupráci s MDPT SR a MF SR je:
•	ŽSR sú povinné vysporiadať vlastníctvo nehnuteľností podľa Čl. I. § 6 ods. 2 a Čl. II. § 6 ods.1 písm. i) zákona č.259/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov v prospech štátu s následnou povinnosťou vkladu príslušných nehnuteľností do základného imania Železničnej spoločnosti, a. s. (§ 6 ods.3 a 4).
•	správu prebytočného a neupotrebiteľného majetku (správa, udržiavanie, likvidácia, resp. zhodnocovanie)
Neukončenie týchto oblastí, ktoré zadefinovala konsolidačná funkcia sú viazané predovšetkým na deficit zdrojov z verejných financií. Uznesením vlády SR č. 898/2005 bod D.3. bola stanovená povinnosť rozpočtovať pre ŽSR v rámci rozpočtovej kapitoly MDPT SR prostriedky na vysporiadanie majetku, dané zdroje pre ŽSR neboli pridelené.

Opatrenia na zamedzenie negatívneho vývoja v budúcom období: 

Na riešenie vzniknutých problémov boli prijaté opatrenia: 
•	zo strany štátu najmä v oblasti plnenia konsolidačnej funkcie, ako podpora zabezpečenia dlhodobej ekonomickej stabilizácie ŽSR,
•	a zo strany ŽSR návrh na riešenie finančnej situácie ŽSR a systémové opatrenia  k efektívnemu hospodáreniu. 
Tieto opatrenia budú pravidelne vyhodnocované v rámci kontrolného mechanizmu. 
Na základe vyhodnotenia plánu konsolidačnej funkcie, ukazovateľov kontrolného mechanizmu, výsledkov hospodárenia ŽSR v roku 2006  je možné konštatovať, že ťažisko zámerov vymedzených v rámci plánu plnenia konsolidačnej funkcie ŽSR, ktorý vyplynul z projektu transformácie a reštrukturalizácie ŽSR (schválené Uznesením vlády SR č. 549/2003) bolo splnené (bližšie pozri časť 3 bod c) a v ďalšom období je potrebné zamerať sa na rast výkonnosti a konkurencieschopnosti prevádzkovania dráh.

Realizácia rastu výkonnosti prevádzkyschopnosti dráh si vyžaduje :
a)	Splnenie nasledovných hlavných cieľov ŽSR, ktoré boli schválené Správnou radou ako súčasť Podnikateľského plánu na rok 2007 a majú dlhodobý charakter :

•	Dosahovať vyrovnané príjmy a výdavky v hospodárení ŽSR
•	Modernizovať a budovať železničnú infraštruktúru
•	Vybudovať efektívny systém riadenia prevádzky na dopravnej ceste
•	Maximálne a efektívne využívať prostriedky z externých a interných zdrojov (štát, zdroje EÚ a vlastné)
•	Budovať efektívny systém riadenia správy a údržby železničnej infraštruktúry 
•	Zabezpečovať optimalizáciu využitia zdrojov
•	Vytvárať efektívny systém riadenia ľudských zdrojov 

b)	Pokračovať v zabezpečení trendu vývoja vybraných ekonomických ukazovateľov podľa prílohy č. 11:

•	Koeficient samofinancovania (trend rastúci) 
•	Celková úverová zadlženosť (trend klesajúci) 
•	Výsledok hospodárenia z hospodárskej činnosti (trend rastúci) 
•	Produktivita z výnosov bez vplyvu konsolidačnej funkcie (trend rastúci)
c)	Úloha štátu v procese rastu výkonnosti a konkurencieschopnosti prevádzkovania dráh by mala byť zameraná predovšetkým na:
•	skvalitnenie legislatívno normatívnej a metodickej  základne v oblasti železničnej infraštruktúry (novelizácia zákona o dráhach, nový zákon o ŽSR, časový horizont uzatvárania ZPD, vymedzenie EON, zásady spoplatňovania ŽDC, spracovanie sociálneho štandardu pre podniky v pôsobnosti MDPT SR a iné,
•	zabezpečenie finančných zdrojov na investície navrhované v programe modernizácie rozvoja železničnej infraštruktúry na roky 2007 – 2010 s výhľadom do roku 2011 z prostriedkov EÚ a kofinancovania zo ŠR  a zo ŠR a 
•	na krytie straty z prevádzkovania dráh v rokoch 2007 – 2011 a možnosti ich krytia. 

Vzhľadom na to, že ťažisko opatrení a zámerov vyplývajúcich z plánu plnenia konsolidačnej funkcie ŽSR boli v r. 2003 – 2007 naplnené, odporúčame, aby sa v roku 2008:
•	už neaktualizoval plán plnenia konsolidačnej funkcie,
•	a predložil na rokovanie vlády SR nový koncepčný materiál, ktorý by bol zameraný na  zabezpečenie finančnej stability, rastu výkonnosti a konkurencieschopnosti prevádzkovania dráh spolu s vyhodnotením kontrolného mechanizmu za rok 2007 v rozsahu uvedenom v časti 3.3. odsek a/  a  b/ tohto materiálu.
Aby sa neopakovala situácia ďalšieho zadlžovania, ŽSR raz ročne bude predkladať MDPT SR vyhodnotenie ekonomických výsledkov za predchádzajúci rok súbor otvorených otázok, ktoré je potrebné riešiť s orgámni štátnej správy a súbor interných opatrení, ktoré je potrebné realizovať za účelom rastu výkonnosti a konkurencieschopnosti ŽSR.