Author: DEFAULT PC
Company: ŠÚ SR

Štatistická správa o základných vývojových tendenciách 
v hospodárstve SR  v 1. štvrťroku 2002 a prognóza vývoja na rok 2002 ^(1)

V 1. štvrťroku sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt ^(2) v objeme 244,8 mld Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol vyšší o 3,9 % (v bežných cenách o 7,8 %). Tempo rastu bolo o 0,9 p. b. rýchlejšie ako v 1. štvrťroku 2001. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 222,6 mld Sk, pri medziročnom zvýšení o 3 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii sa zvýšil o 0,2 p. b. na 62,3 %.    

Medziročný vývoj hrubého domáceho produktu súvisel s jeho rastom v ostatných službách ^(3) o 12,6 %, stavebníctve o 8 %, pôdohospodárstve o 7 % (z toho v poľnohospodárstve o 10,7 %), obchode, hoteloch a reštauráciách o 1 %. Jeho tvorba klesla v priemysle o 4,3 %, v dôsledku zníženia v priemyselnej výrobe o 9,7 % a v ťažbe nerastných surovín o 0,8 % (vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody bola vyššia o 85,4 %). Nižšia bola aj v doprave o 6,1 %, pošte a telekomunikáciách o 3,8 %.

V priemyselnej výrobe pokles ovplyvnila najmä nižšia tvorba vo výrobe kovových výrobkov (o 33,4 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 14,3 %). Vyššia bola jeho úroveň vo výrobe potravín (o 7,7 %), vo výrobe výrobkov z chémie, ropy a gumy (o 0,8 %).  

Na strane použitia medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnil vyšší domáci dopyt o 3,7 %. Zahraničný dopyt klesol o 4,1 %. V rámci domáceho dopytu vzrástla konečná spotreba domácností o 5,2 % a verejnej správy o 5,7 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu klesla o 0,8 %. 

Pokles tvorby hrubého fixného kapitálu ^(2) ovplyvnila hlavne nižšia tvorba nového fixného kapitálu o 2,1 %. Podiel tvorby hrubého fixného kapitálu na hrubom domácom produkte sa podľa odhadu znížil o 1,2 p. b. na 26,5 %. Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu 68,4 mld Sk realizovalo vo forme strojov 40,4 mld Sk (v tom kovové výrobky a stroje tvorili 31,9 mld Sk a dopravné zariadenia 8,6 mld Sk). Objem stavieb dosiahol 24,2 mld Sk (v tom budovy na bývanie 4,2 mld Sk a ostatné stavby 20 mld Sk). Nižšia tvorba hrubého fixného kapitálu ako vlani súvisela s poklesom kapitálových výdavkov do strojov (o 1,2 %) a do ostatných kapitálových aktív (o 3,4 %). Kapitálové výdavky do stavieb medziročne vzrástli (o 0,6 %, v dôsledku rastu ostatných stavieb o 2,5 %). 

Bežné príjmy domácností ^(4) podľa predbežného odhadu dosiahli 198,4 mld Sk a v porovnaní s 1. štvrťrokom 2001 sa nominálne zvýšili o 7,2 % (reálne vzrástli o 2,4 %). Z celkovej hodnoty bežných príjmov použili domácnosti na úhradu bežných výdavkov 44,6 mld Sk a na svoju konečnú spotrebu 140,3 mld Sk. 

Podiel konečnej spotreby domácností na HDP sa zvýšil o 0,7 p. b. na 53 %. V jej štruktúre najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (28,3 %), výdavky na bývanie (20,4 %), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (11%). Najrýchlejšie rástli výdavky na rozličné tovary a služby (o 15,5 %), nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností (o 9,7 %), odievanie a obuv (o 8,4 %). Znížili sa výdavky na vzdelanie (o 17,7 %), na alkoholické nápoje a tabak (o 3,5 %) a zdravie (o 3,3 %).

Vývoj inflácie bol priaznivejší ako v 1. štvrťroku minulého roku. Na jej úroveň vo významnej miere pôsobilo spomalenie procesu deregulácie a menší rozsah administratívnych zásahov v oblasti spotrebiteľských cien, nízke nákladové tlaky, rozširujúca sa zahraničná konkurencia v maloobchode a v marci aj silnejúci kurz koruny. V priebehu 1. štvrťroka medziročná inflácia klesla zo 6,2 % v januári na 3,6 % v marci, kedy bola najnižšia od roku 1991. Pritom medziročný rast regulovaných cien v marci o 5,1 % bol výrazne pomalší ako v ostatných troch rokoch.  Rast cien tovarov a služieb, tvoriacich jadrovú infláciu, sa spomalil na 2,7 %. V priemere za 1. štvrťrok sa tempo medziročnej inflácie oproti 1. štvrťroku 2001 zmiernilo o 2,1 p. b. na 4,7 %. 

Peňažný agregát M1 bol ku koncu marca 2002 medziročne vyšší o 18,3 % pri rýchlejšom raste obeživa. Peňažný agregát QM (kvázipeniaze) vzrástol o 4,9 % pri miernejšom raste termínovaných vkladov. Celkový objem korunových úverov bol o 3,7 % nižší ako pred rokom, vplyvom poklesu objemu úverov poskytnutých podnikom o 8 % (na 205,9 mld Sk). Úvery obyvateľstvu vzrástli o 18,5 % (na 52,5 mld Sk). ^(5)  

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky ^(6) ku koncu marca skončilo schodkom 15,2 mld Sk, z toho 9,3 mld Sk súviselo s výdavkami štátu na reštrukturalizáciu úverového portfólia komerčných bánk. Bežné hospodárenie štátu sa na schodku podieľalo 5,9 mld Sk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 6,2 % z HDP (deficit bežného hospodárenia 2,4 %). 

Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 47,9 mld Sk a tvorili 21,8 % z ročného rozpočtu. Oproti časovému podielu z ročného objemu boli nižšie o 7,1 mld Sk, pri nižších výnosoch dane z pridanej hodnoty o 2,4 mld Sk, spotrebnej dane o 1,2 mld Sk, nedaňových príjmov o 2,3 mld Sk a príjmov zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastín o 2,7 mld Sk. Vyššie výnosy boli najmä z dane z príjmov fyzických osôb a dane z príjmov vyberanej zrážkou (zhodne o 0,5 mld Sk).  

 Výdavky štátneho rozpočtu sa realizovali v objeme 63,1 mld Sk, s plnením ročného rozpočtu na 24,5 %. Bez výdavkov na reštrukturalizáciu bánk dosiahli 53,8 mld Sk a boli o 10,7 mld Sk nižšie ako časový podiel z ich ročného rozpočtovaného objemu, z toho bežné výdavky o 4,6 mld Sk a kapitálové výdavky o 6 mld Sk. 

V zahraničnom obchode pokračoval medziročný pokles vývozu tovaru, ktorý sa začal prejavovať v posledných dvoch mesiacoch minulého roku. Po dvoch rokoch sa medziročne znížil aj objem dovozu tovarov. 

V zahranično-obchodnej činnosti tovarov a služieb podľa predbežných výsledkov (v bežných cenách) pasívne saldo oproti 1. štvrťroku 2001 kleslo o 0,7 mld Sk na 14,6 mld Sk. ^(7) V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov vo výške 20,7 mld Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb 6,2 mld Sk. Podiel pasívneho salda na hrubom domácom produkte sa medziročne znížil o 0,7 p. b. na 6 %. Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) klesla na 70,5 % (o 6,7 p. b). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa znížila na 76,4 % (o 7,5 p. b.).

Korporácie nefinančného a finančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili spolu zisk v objeme 36 mld Sk. ^(8) V porovnaní s 1. štvrťrokom 2001 bol nižší o 17,4 % pri predstihu rastu nákladov oproti výnosom v obidvoch sektoroch. Degresívny vývoj zisku poznačili aj veľmi priaznivé výsledky v 1. štvrťroku 2001 (pri raste zisku o 48,9 % sa vytvorila takmer tretina ročného objemu).

Tvorba zisku sa medziročne znížila v nefinančných korporáciách o 11,7 % na 32,2 mld Sk a vo finančných korporáciách o 46,8 % na 3,7 mld Sk. Z hľadiska charakteru produkcie výrazne sa znížil zisk v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb (o 32,4 %), v odvetviach produkujúcich trhové výrobky tvorba zisku klesla miernejšie (o 0,4 %).   

V nefinančných korporáciách najväčší objem zisku vytvorili podnikateľské subjekty v priemyselnej výrobe 11,5 mld Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 7,1 mld Sk a v obchode 6,8 mld Sk. V nehnuteľnostiach a prenajímaní sa dosiahol zisk 2,8 mld Sk, doprave, pošte a telekomunikáciách 2,4 mld Sk, stavebníctve a ťažbe nerastných surovín zhodne 0,8 mld Sk, lesníctve, rybolove a chove rýb 0,3 mld Sk, hoteloch a reštauráciách 0,2 mld Sk. Strata bola v pôdohospodárstve 0,2 mld Sk, ostatných verejných službách 0,3 mld Sk, zdravotníctve a sociálnej starostlivosti 0,1 mld Sk.

Nižšia tvorba zisku ako v 1. štvrťroku 2001 súvisela hlavne s jeho výrazným poklesom v priemyselnej výrobe o 30,9 %, doprave, pošte a telekomunikáciách o 62,7 %. V nehnuteľnostiach a prenajímaní sa znížila o 17,2 %. Tempo vývoja zmierňoval prírastok zisku vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (201,1 %), obchode (19 %) a stavebníctve (11 %). 

Vývoj zisku finančných korporácií ovplyvnilo výrazné zhoršenie hospodárskeho výsledku peňažných finančných inštitúcií. V dôsledku rýchlejšieho poklesu výnosov oproti čerpaniu nákladov mali stratu 0,1 mld Sk (v 1. štvrťroku 2001 dosiahli zisk 6,6 mld Sk). Zisk poisťovacích korporácií a penzijných fondov sa medziročne zvýšil o 180,3 % (na 2,2 mld Sk). Priaznivejší ako vlani bol hospodársky výsledok ostatných finančných sprostredkovateľov, ktorí dosiahli zisk 1,6 mld Sk (v 1. štvrťroku 2001 vykázali stratu 0,4 mld Sk). 

Trend vývoja zamestnanosti sa stabilizoval pri zmiernení tempa. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2001 sa zamestnanosť hospodárstva podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl zvýšila o 0,2 % na 2 104,6 tis. osôb. Tempo rastu bolo o 0,1 p. b. pomalšie ako pred rokom. Vzrástol počet zamestnancov o 0,2 % (na 1 926,9 tis.) a podnikateľov o 0,3 % (na 173,2 tis.). 

Prírastok celkovej zamestnanosti hospodárstva súvisel s vyšším počtom zamestnancov v pôdohospodárstve, obchode, peňažníctve a poisťovníctve, nehnuteľnostiach a prenajímaní, vo verejnej správe a obrane a v ostatných verejných službách. Po trojročnom poklese sa zvýšila zamestnanosť aj v stavebníctve. Nižšia bola zamestnanosť v priemysle (v dôsledku poklesu v priemyselnej výrobe a v ťažbe nerastných surovín), hoteloch a reštauráciách, doprave, pošte a telekomunikáciách, školstve, zdravotníctve a sociálnej starostlivosti.  

Pokračujúci rast zamestnanosti (pri miernejšom tempe) ovplyvnil vývojovú tendenciu nezamestnanosti. Po päťročnom raste boli počet nezamestnaných aj miera nezamestnanosti nižšie ako v rovnakom období minulého roku. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2001 počet nezamestnaných klesol (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl) o 2,5 % na 508,9 tis. osôb a miera nezamestnanosti sa znížila o 0,3 p. b. na 19,4 %.  

Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve dosiahla 12 287 Sk pri medziročnom zvýšení o 8,6 %. Jej prírastok bol o 0,8 p. b. vyšší ako v 1. štvrťroku 2001. Rýchlejší rast nominálnej mzdy a miernejšie tempo rastu spotrebiteľských cien ovplyvnili vývoj reálnej mzdy, ktorá tretí štvrťrok po sebe prevyšovala úroveň predchádzajúceho roku. Oproti vývoju v 1. štvrťroku 2001 sa jej rast zrýchlil o 3,1 p. b. na 3,7 %. Bol to najvyšší medziročný prírastok reálnej mzdy za ostatné štyri roky.  

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 1,4 p. b. rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol rýchlejší o 0,3 p. b. 

Najvyššia priemerná mesačná mzda pretrvávala v peňažníctve a poisťovníctve (24 220 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (16 957 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach nehnuteľnosti a prenajímanie (14 510 Sk), ťažba nerastných surovín (14 413 Sk), verejná správa a obrana (14 292 Sk), doprava, pošta a telekomunikácie (14 018 Sk), priemyselná výroba (12 938 Sk) a obchod (12 805 Sk). Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci v ostatných verejných službách (9 594 Sk), pôdohospodárstve (9 622 Sk) a školstve (9 630 Sk).

Vo všetkých odvetviach bola úroveň nominálnej mesačnej mzdy vyššia ako v 1. štvrťroku 2001. Najrýchlejší relatívny rast mzdy bol v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (o 19,2 %), peňažníctve a poisťovníctve (o 12,7 %), ostatných verejných službách (o 11 %), nehnuteľnostiach a prenajímaní (o 10,3 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v stavebníctve (2,3 %).

Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2002 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 3,7 % a miera inflácie v decembri 2002 oproti decembru 2001 sa predpokladá vo výške 4,6 %. Na trhu práce sa podľa výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 0,1 % a pokles počtu nezamestnaných o 1,2 % na 502 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2002 dosiahnuť 19 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa očakáva rast o 9,6 % na 13 550 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 5,6 %. 

Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR  v 1. štvrťroku 2002 a prognóza vývoja na rok 2002. Publikácia bude vydaná v 25. týždni t.r.

____________________________________

Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. štvrťroku 2002 o 2 dni nižší ako v 1. štvrťroku 2001.

^(2) Podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 1999. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

^(3) Do ostatných služieb sa zaraďujú peňažníctvo a poisťovníctvo; nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj;  bytové služby; verejná správa a obrana; školstvo; zdravotníctvo a sociálna starostlivosť; ostatné verejné, sociálne a  osobné služby; súkromné domácnosti.

^(4) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov domácností podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.  

^(5) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

^(6) Údaje Ministerstva financií SR. Súčasťou príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2002 sú aj príjmy a výdavky, ktoré v roku 2001 boli zahrnuté v štátnych fondoch. Pre medziročné porovnanie údajov je skutočnosť roku 2001 upravená o štátne fondy.

^(7) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

^(8) Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

p. b.  -    percentuálny bod