Príloha č. 1
Stav rokovaní SR – EÚ (k 22. aprílu 2002)

Portugalské predsedníctvo (1. polrok 2000)	
otvorené kapitoly	8 - Hospodárska súťaž, Štatistika, Malé a stredné podnikanie, Veda a výskum, Vzdelávanie a odborná príprava, Kultúra a audiovizuálna politika, Vonkajšie vzťahy a Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika	
uzavreté kapitoly 	6 - Štatistika, Malé a stredné podnikanie, Veda a výskum, Vzdelávanie a odborná príprava, Vonkajšie vzťahy a Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika	
Francúzske predsedníctvo (2. polrok 2000)	
otvorené kapitoly	8 - Rybné hospodárstvo, Ochrana spotrebiteľa a zdravia, Priemyselná politika, Colná únia, Dopravná politika, Telekomunikácie a informačné technológie, Slobodný pohyb služieb a Slobodný pohyb kapitálu	
uzavreté kapitoly 	4 - Rybné hospodárstvo, Ochrana spotrebiteľa a zdravia, Priemyselná politika, Kultúra a audiovizuálna politika	
Švédske predsedníctvo (1. polrok 2001)	
otvorené kapitoly	13 - Sociálna politika a zamestnanosť, Právo obchodných spoločností, Regionálna politika, Finančné a rozpočtové ustanovenia, Životné prostredie, Energetika, Slobodný pohyb osôb, Poľnohospodárstvo, Dane, Finančná kontrola, Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, Hospodárska a menová únia a Slobodný pohyb tovaru	
uzavreté kapitoly 	9 - Slobodný pohyb tovaru, Hospodárska a menovú únia, Slobodné poskytovanie služieb, Právo obchodných spoločností, Sociálna politika a zamestnanosť, Telekomunikácie a informačné technológie, Colná únia, Slobodný pohyb osôb a Slobodný pohyb kapitálu	
Belgické predsedníctvo (2. polrok 2001)	
otvorené kapitoly		
uzavreté kapitoly 	3 - Energetika, Životné prostredie a Finančná kontrola	
Španielske predsedníctvo (1. polrok 2002)	
otvorené kapitoly	1 - Inštitúcie	
uzavreté kapitoly 	2 – Dane a Dopravná politika	

Príloha č. 2
Prehľad vynegociovaných prechodných období (k 22. aprílu 2002)

Kapitola	Charakteristika 
kapitoly	Vynegociované prechodné obdobia	
Slobodný 
pohyb 
osôb	otvorená: 
12. júna 2001 
predbežne uzavretá: 
27. júna 2001	•	Požiadavka na prechodné obdobie zo strany Európskej únie. Spoločná pozícia EÚ bola kompromisom členských krajín. Svoje požiadavky na 7-ročné prechodné obdobie presadzovali hlavne Rakúsko a Nemecko. Členské krajiny po dlhotrvajúcich rokovaniach zakomponovali požiadavky Rakúska a Nemecka do spoločnej pozície EÚ v štruktúre 2+3+2 roky. Navrhnutý model znamená, že súčasné členské štáty budú pokračovať v uplatňovaní ich vnútroštátnych opatrení pre občanov Slovenska v oblasti ich práva pracovať. Následne, pred koncom druhého roku po vstupe, členské štáty vypracujú a podajú na Komisiu prehľad fungovania vnútroštátnych opatrení spolu s návrhom, či chcú pokračovať v uplatňovaní vnútroštátnych opatrení počas ďalších troch rokov alebo či majú v úmysle uplatňovať acquis t.j. voľný pohyb pracovníkov. Po piatich rokoch členský štát môže predĺžiť uplatňovanie reštrikcií na pracovný trh, a to  len v prípade vážnej nerovnováhy na svojom trhu práce. 
    Súčasne podľa préférence communautaire platí, že dodatočne súčasné členské krajiny zavedú preferenciu pre slovenských štátnych príslušníkov voči pracovnej sile z nečlenských štátov únie. Európska únia v priebehu negociácií rozšírila svoje pôvodné stanovisko a zaviedla reciprocitu, ktorá hovorí, že i Slovenská republika môže na štátnych príslušníkov z niektorého súčasného i nového členského štátu únie uplatniť vnútroštátne opatrenia (s výnimkou Cypru a Malty).
    V súčasnosti niektoré členské krajiny únie už vyhlásili, že sú pripravené od vstupu Slovenska otvoriť svoj pracovný trh v plnom rozsahu. Tento postup oficiálne deklarovalo Švédsko, Holandsko, Dánsko a Írsko. 	
Slobodné poskytovanie služieb
	otvorená:
21. novembra 2000  predbežne uzavretá: 17. mája 2001 
 	•	Požiadavka o prechodné obdobie zo strany Slovenskej republiky. Slovenská republika vynegociovala v kapitole Slobodné poskytovanie služieb 3-ročné prechodné obdobie, do konca roku 2006, na uplatňovanie článku 4 smernice č. 97/9/ES, ktorá upravuje kompenzačné schémy pre investorov a určuje výšku garantovaných prostriedkov investorov na 20 000 EUR.
Implementácia daného článku bude prebiehať v troch etapách - v počiatočnom období - po zriadení kompenzačných schém sa predpokladá, že úroveň ochrany zverených finančných prostriedkov a cenných papierov bude na úrovni 5000 - 6000 EUR a bude sa vzťahovať len na investorov, ktorí sú fyzickými osobami. V závislosti od vývoja kapitálového trhu, počtu subjektov poskytujúcich finančné služby a výšky spravovaných prostriedkov sa bude počas prechodného obdobia postupne upravovať výška poskytovaných náhrad za nedostupné peňažné prostriedky a cenné papiere až na úroveň 20 000 EUR.	
Slobodný 
pohyb 
kapitálu	otvorená: 	
14. novembra 2000 
predbežne uzavretá:  27. júna 2001	•	Požiadavka o prechodné obdobie zo strany Slovenskej republiky. Po vstupe do EÚ bude SR uplatňovať 
7-ročné prechodné obdobie na nadobúdanie poľnohospodárskej a lesnej pôdy do vlastníctva cudzozemcov. Z tohto prechodného obdobia sú vyňatí samostatne hospodáriaci roľníci, ktorí môžu nadobúdať poľnohospodársku a lesnú pôdu v SR za stanovených podmienok (pôdu musia obrábať najmenej 3 roky).	
Energetika	otvorená: 
17. mája 2001
predbežne uzavretá:
26. októbra 2001	•	Požiadavka o prechodné obdobie zo strany Slovenskej republiky. Slovensko vynegociovalo 5-ročné prechodné obdobie (do 31. decembra 2008), počas ktorého vybuduje potrebné zásobníky a následne po stanovenom prechodnom období bude schopné udržiavať povinné núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov (podmienky stanovuje smernica č. 68/414/ES doplnená smernicou 98/93/ES). Podmienkou pre akceptovanie vyššie uvedeného prechodného obdobia je dodržanie detailného a prehľadného  harmonogramu pre  postupné splnenie požiadaviek, ktoré stanovuje  acquis communautaire.	
Životné prostredie	otvorená: 
30. marca 2001
predbežne uzavretá:
11. decembra 2001	Požiadavky o prechodné obdobia zo strany Slovenskej republiky.
•	Smernica Rady č. 94/63/ES o riadení emisií voľne prchavých látok (VOC) zo skladovania benzínu a jeho distribúcie z terminálov na čerpacie stanice – v tejto oblasti sa vynegociovalo, že nové zariadenia budú v súlade s acquis už k dátumu vstupu SR do EÚ. Pre existujúce zariadenia je stanovené prechodné obdobie v závislosti od druhu zariadení, a to do konca roku 2004 resp. do roku 2007.
•	Smernica Rady č. 94/67/ES o spaľovaní nebezpečného odpadu – vynegociovalo sa prechodné obdobie do roku 2006, ktoré je vyšpecifikované pre 11 spaľovní nemocničného odpadu a 7 spaľovní priemyselného odpadu.
•	Smernica Rady č. 98/83/ES o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (pitná voda) – Slovenská republika stiahla svoju požiadavku na prechodné obdobie (do roku 2008) a využila možnosť ustanovení platnej smernice, ktorá umožňuje dosiahnutie súladu pre jednotlivé kvalitatívne ukazovatele pitnej vody a pre relevantné vodné zdroje verejného zásobovania obyvateľstva pitnou vodou do 3 rokov od vstupu do EÚ, t.j. do konca roku 2006. Súčasne je stanovené, že krajina môže v odôvodnených prípadoch požiadať po uplynutí tejto doby o jej ďalšie predĺženie. 
•	Smernica Rady č. 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd – Slovensko v nadväznosti na túto smernicu vynegociovalo prechodné obdobie do roku 2015 s tým, že boli špecifikované žiadosti o prechodné obdobia podľa jednotlivých kategórii aglomerácií: pre aglomerácie s počtom obyvateľov nad 10 000 do roku 2010, pre aglomerácie s počtom obyvateľov medzi 2 000 a 10 000 do roku 2015.
•	Smernica Rady č. 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia – v tejto oblasti sa vyšpecifikovali 3 zariadenia, pre ktoré bude platiť prechodné obdobie do roku 2006. Po tomto roku bude nutné plné zosúladenie  s acquis.
•	Smernica Rady č. 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením spôsobenom dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov – SR stiahla svoju požiadavku na prechodné obdobie (pôvodne do roku 2008) s tým, že sa využijú ustanovenia existujúcej smernice v tejto oblasti. Smernica umožňuje vypracovanie akčných programov na postupné znižovanie znečistenia vôd dusičnanmi, a to do roku vstupu krajiny do Únie. Toto znečistenie vôd je spôsobené z  poľnohospodárskych zdrojov v „zraniteľných zónach“.  Implementácia akčných programov sa predpokladá počas nasledujúceho obdobia 4 rokov, čo v prípade naplnenia referenčného dátumu vstupu k 1. januáru 2004 pre SR znamená do konca roku 2007.
•	Smernica Rady č 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečistenia – Únia akceptovala žiadosť SR o prechodné obdobie do roku 2011. Počas rokovaní sa však toto prechodné obdobie vyšpecifikovalo na 10 zariadení s rôznou dĺžkou prechodného obdobia, najdlhšie do 31. decembra 2011.
•	Smernica Rady č. 88/609/EHS (v znení smernice 94/66/ES) o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok z veľkých spaľovacích zariadení do ovzdušia – vynegociované prechodné obdobie do 31. decembra 2007 sa vzťahuje na nové spaľovacie zariadenia, ktorých chod zabezpečujú veľkí prevádzkovatelia. Prechodné obdobie sa pre existujúce zariadenia nežiadalo. 
•	Smernica Rady č. 1999/13/ES o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín z použitia organických rozpúšťadiel v určitých činnostiach a zariadeniach – SR v tejto oblasti ustúpila od požiadavky na prechodné obdobie do roku 2010 a využila možnosť, ktorú poskytuje táto smernica pre existujúce zariadenia, ktoré by mali byť v súlade s acquis do 30. októbra 2007. Nové zariadenia spadajúce pod túto smernicu budú v súlade s jej požiadavkami k dátumu vstupu SR do EÚ.
•	Smernica 94/62/ES o obaloch a odpadoch z obalov – v tejto oblasti Slovenská republika vynegociovala prechodné obdobie do roku 2007.	
Dane	otvorená: 
12. júna 2001
predbežne uzavretá:
21. marca 2002	Požiadavky o prechodné obdobia zo strany Slovenskej republiky.
•	DPH z tepelnej energie - vynegociované 5-ročné prechodné obdobie na uplatňovanie zníženej sadzby DPH z tepelnej energie v zmysle pôvodnej  žiadosti t.j. do 31. decembra 2008.
•	DPH z elektrickej energie - udelené 1-ročné technické prechodné obdobie na zachovanie uplatňovania zníženej sadzby DPH z elektrickej energie, pričom SR využila možnosť, ktorá vyplýva z acquis: uplatniť počas členstva v EÚ tzv. technické prechodné obdobie, ktoré predpokladá trvalé uplatnenie zníženej sadzby DPH v predmetnej oblasti.
•	DPH z plynu - uplatnené 1-ročné technické prechodné obdobie na zachovanie zníženej sadzby DPH z  plynu, počas ktorého bude posúdená žiadosť Slovenska už ako členskej krajiny o trvalú výnimku (ako pri DPH z elektrickej energie).
•	DPH na stavby a stavebné práce - vynegociované 4-ročné prechodné obdobie - do 31. decembra 2007 - na uplatňovanie zníženej sadzby DPH na stavby a stavebné práce týkajúce sa bývania, t.j. o 1 rok kratšie prechodné obdobie ako bolo požadované. 
•	úroveň povinnej registrácie platiteľa DPH - udelená trvalá výnimka z uplatňovania legislatívy EÚ na oslobodenie od povinnosti registrovať sa za platiteľa DPH do ročného obratu 35 000 EUR (SR pôvodne žiadala 
5-ročné prechodné obdobie na oslobodenie od povinnosti registrovať sa za platiteľa DPH do ročného obratu 
40 000 EUR).
•	spotrebná daň na cigarety - vynegociované 5-ročné prechodné obdobie (do 31. decembra 2008) na dosiahnutie minimálnej sadzby spotrebnej dane z cigariet v zmysle novej Smernice č. 2002/10/EC t.j. 5-ročné prechodné obdobie na dosiahnutie minimálnej zaťaženosti cigariet spotrebnou daňou vo výške 57% z maloobchodnej ceny s tým, že nová Smernice stanovuje zavedenie  fixnej  čiastky 60 EUR na 1 000 kusov cigariet od 
1. júla 2002 a 64 EUR od 1. júla 2006, ktorá bude tvoriť najnižšiu možnú hranicu minimálnej sadzby dane z cigariet len v tom prípade, že hodnota pri uplatnení minimálnej spotrebnej dane z cigariet (t.j. 57%) bude nižšia ako  60 EUR resp. 64 EUR.
•	zdaňovanie pre pestovateľské pálenie - udelená trvalá výnimka z uplatňovania legislatívy EÚ pre pestovateľské pálenie ovocia s modifikáciou v súčasnosti platného systému t.j. 50% zníženou sadzbou spotrebnej  dane bude môcť byť zdaňované maximálne 30 litrov ovocného destilátu na pestovateľa za rok.
•	SR požiadala aj o zahrnutie niektorých látok nevyhnutných pre výrobu denaturovaného liehu do prílohy Nariadenia EK 3199/93 z 22. novembra 1993 v záujme oslobodenia takto vyrobeného liehu od spotrebnej dane z liehu - v tejto oblasti nie je potrebné poskytnutie prechodného obdobia. SR bude 6 mesiacov pred vstupom do Únie vyzvaná predložiť súčasným i novým členským krajinám únie zoznam látok, ktoré chce zahrnúť do prílohy príslušného nariadenia Európskej komisie.	
Doprava	otvorená:
21. 	novembra 2000
 predbežne uzavretá:
22. apríla 2002	•	Požiadavka na prechodné obdobie zo strany Európskej únie. Najcitlivejšou problematikou v kapitole Doprava bolo vykonávanie dopravných služieb v nákladnej cestnej doprave. Dohodnuté riešenie umožní slovenským cestným dopravcom plne liberalizovaný prístup na trh EÚ v medzinárodnej cestnej doprave, ktorá tvorí najvýznamnejšiu časť výkonov v cestnej doprave. Slovenskí dopravcovia tak od vstupu SR do EÚ budú môcť vykonávať medzinárodnú cestnú dopravu ako dopravcovia z iných členských štátov EÚ. Zároveň bolo dohodnuté, že vzájomne nebude povolené vykonávanie nákladnej cestnej dopravy na území iného štátu (tzv. kabotáže) na prechodné obdobie dvoch rokov. Na konci druhého roku po vstupe SR do EÚ budú môcť jednotlivé súčasné a nové členské štáty EÚ oznámiť predĺženie prechodného obdobia o 2 roky a následne ešte o 1 rok v prípade nutnosti zabrániť vážnemu narušeniu na ich národnom trhu. V prípade, že krajina neoznámi predĺženie prechodného obdobia bude to znamenať, že bude plne uplatňovať acquis communautaire a otvorí svoj domáci trh pre vykonávanie kabotáže dopravcom z iného členského štátu, ktorý rovnako otvorí svoj domáci trh. Pokiaľ niektorý z členských štátov uplatňuje reštrikcie na výkon kabotáže, môže hociktorý členský štát uplatniť tzv. ochrannú klauzulu (safeguard clause) v prípade vážneho narušenia domáceho trhu následkom zvýšenej kabotáže, ako napr. v prípade značného prevýšenia ponuky nad dopytom. Táto klauzula by umožnila členskému štátu dočasne prerušiť uplatňovanie acquis s následným zdôvodnením EK. Ochrannú klauzulu môžu využiť iba členské štáty, na ktoré sa predtým vzťahovalo prechodné obdobie. Dôležitou súčasťou dohody je možnosť uzatvorenia dvojstranných dohôd, na základe ktorých by si súčasné a nové členské štáty postupne zväčšovali kontingenty kabotážnych povolení vrátane možnosti úplnej liberalizácie vykonávania týchto služieb. EÚ vyhlásila, že jej súčasné členské štáty sú pripravené využiť takéto riešenie. SR rovnako predpokladá využitie dvojstranných dohôd na postupnú liberalizáciu kabotáže v nákladnej cestnej doprave V súčasnosti kabotáž v EÚ predstavuje v priemere menej než 1% medzinárodnej nákladnej cestnej dopravy. 	

Príloha č. 3
Predvstupová finančná pomoc Európskej únie

V roku 2001 a 2002 sa na Slovensku ďalej realizuje predvstupová pomoc Phare. V rámci Národného programu Phare 2001 schválila Európska komisia 11 projektov s prideleným celkovým grantom 43,5 miliónov EUR (vrátane 7,3 milióna EUR pre účasť Slovenska v komunitárnych programoch). V rámci programu cezhraničnej spolupráce Slovensko – Rakúsko bola alokovaná celková suma 6 miliónov EUR. Ďalších 25 miliónov EUR bolo Slovensku poskytnutých v rámci programu pre podporu odstavenia jadrových elektrární. Finančné memorandá Phare boli schválené v januári 2002. Pre rok 2001 obsahujú po prvýkrát časový záväzok predložiť Delegácii Európskej komisie v SR projektové dokumenty (technické špecifikácie a zadávacie podmienky) do šiestich mesiacov od podpisu Finančného memoranda 2001, t.j. do 27. júla 2002.

Celkový objem finančných prostriedkov, navrhovaný v rámci programu Phare 2002 (vrátane komunitárnych programov), predstavuje štandardnú alokáciu 49,5 milióna EUR a prídavnú alokáciu 20,1 milióna EUR. Celková alokácia pre Slovensko na rok 2002 tak predstavuje sumu 69,6 milióna EUR a pozostáva z nasledujúcich komponentov:

1.	komponent harmonizácie s acquis a budovania inštitúcii, spolu s komponentom ekonomickej a sociálnej súdržnosti – predpoklad 50,1 milióna EUR;
2.	komponent cezhraničnej spolupráce – predpoklad 12 miliónov EUR;
3.	komunitárne programy – predpoklad 7,5 milióna EUR.

Národná koordinátorka zahraničnej pomoci vyhlásila cyklus programovania Phare pre komponent harmonizácie s acquis a stanovila termín 30. apríla 2002 pre finalizáciu projektových návrhov (project fiche). V rámci programovania Národného programu Phare 2002 bolo z vecného a formálneho hľadiska posúdených 49 predložených projektov. Ministerská rada vlády SR pre európsku integráciu na svojom rokovaní dňa 10. mája 2002 odporučila predložiť projekty zamerané na budovanie inštitúcií a harmonizáciu s acquis communautaire v výške 54 mil. EUR vrátane projektov komponentu ekonomickej a sociálnej kohézie. Prvé verzie projektových návrhov boli zaslané Európskej komisii v polovici mája 2002. V súčasnosti slovenská strana zapracúva pripomienky k projektovým návrhom zo strany Európskej komisie tak, aby mohli byť ich konečné verzie schválené na júlovom rokovaní Riadiaceho výboru Phare. Po prerokovaní návrhu Národného programu Phare v Riadiacom výbore Phare a zaslaní návrhu Finančného memoranda 2002 Európskou komisiou národnej koordinátorke zahraničnej pomoci predloží národná koordinátorka návrh Finančného memoranda 2002 na schválenie vláde SR.

Súčasne sa uskutočňuje aj programovanie projektov cezhraničnej spolupráce a návrhy projektov sú po konzultáciách s Delegáciu Európskej komisie v SR priebežne zasielané Európskej komisii.

Realizácia systémových opatrení vo vzťahu k predvstupovej pomoci
S cieľom posilniť programovanie, štruktúry Phare, administratívne kapacity a finančné riadenie a kontrolu fondov Phare na Slovensku na základe zistení súvisiacich s prípadom podozrenia zo zneužitia prostriedkov EÚ bola na úrovni podpredsedníčky vlády pre európsku integráciu a Európskej komisie vytvorená bilaterálna Pracovná skupina na vysokej úrovni Phare High Level Working Group.

Na základe protokolu Najvyššieho kontrolného úradu SR a na základe rokovaní zástupcov Úradu pre boj proti korupcii EK – OLAF v Slovenskej republike bolo odporúčané zriadiť na Úrade vlády v pôsobnosti Sekcie kontroly odbor Centrálny kontaktný útvar OLAF pre Slovenskú republiku (Central Contact Point of OLAF for the Slovak Republic). Vláda Slovenskej republiky návrh prerokovala a schválila uznesením č. 1133/2001 zo dňa 28. novembra 2001. Odbor centrálneho kontaktného útvaru OLAF je organizačne začlenený v sekcii kontroly ÚV SR, má osem zamestnancov  a pôsobí v SR od 1. januára 2002.

Vláda SR svojím uznesením č. 1218/2001 zo dňa 19. decembra 2001 zrušila funkciu Výkonného národného koordinátora zahraničnej pomoci, delegovanú v zmysle uznesenia vlády SR č. 151/1997 na riaditeľa odboru zahraničnej pomoci Úradu vlády SR.

Nový Organizačný poriadok Úradu vlády SR, ktorý novým spôsobom upravil štruktúru a kompetencie Sekcie pre európske záležitosti, ale najmä Odboru zahraničnej pomoci a Centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky vstúpil do platnosti 1 januára 2002.

Počnúc dňom 1. januára 2002 bola z Odboru zahraničnej pomoci vyčlenená Centrálna finančná a kontraktačná jednotka a v rámci Úradu vlády SR bola začlenená do priamej pôsobnosti podpredsedu vlády SR pre legislatívu.

Za účelom zvýšenia efektívnosti riadenia predvstupových fondov čerpaných Slovenskou republikou sa upravil Organizačný poriadok Úradu vlády SR a s účinnosťou od 
29. marca 2002 bol zrušený Odbor zahraničnej pomoci a boli zriadené dva samostatné odbory - Odbor zahraničnej pomoci Phare, bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce a Odbor zahraničnej pomoci ISPA a SAPARD.

Na Odbore zahraničnej pomoci bol 7. januára 2002 predstavený Informačný systém pre riadenie projektov a monitorovanie implementácie – Multi-project management and monitoring system. Systém je prístupný pre všetkých používateľov internetu na oficiálnej stránke Úradu vlády SR www.vlada.gov.sk alebo priamo na www.vlada.gov.sk/mpmms/.   
 
V spolupráci s Centrálnou koordinačnou jednotkou boja proti korupcii pri plnení Akčného plánu boja proti korupcii a zvýšení transparetnosti fungovania a používania prostriedkov programu predvstupovej pomoci Phare, ISPA a SAPARD, cezhraničnej spolupráce, komunitárnych programov a bilaterálnej pomoci členskými krajinami Európskej únie bol vypracovaný a zverejnený podrobný prehľad čerpania prostriedkov Európskej únie vo forme prehľadnej databázy prístupnej pre verejnosť na internetovej stránke Úradu vlády SR pod názvom „Využívanie predvstupovej a bilaterálnej pomoci - databáza projektov“.

Uznesením vlády č. 55/2002 bola 16. januára 2002 prijatá Všeobecná koordinačná smernica pre zahraničnú pomoc poskytovanú Európskou úniou a jej členskými štátmi v období pred prijatím Slovenskej republiky do Európskej únie a Smernica k príprave a realizácii programu PHARE, ktorou sa ruší „Smernica k príprave a realizácii programu PHARE na obdobie 
2000-2006“ schválená uznesením vlády SR č. 656/1999. Nová smernica, ktorá nadobudla platnosť 1. februára 2002, podrobne upravuje kompetencie a činnosť všetkých orgánov a organizácií ako aj osôb zúčastnených na predvstupovej pomoci a bilaterálnej spolupráci. 

Odbor zahraničnej pomoci pripravil pre všetkých záujemcov o predvstupovú pomoc Informačnú príručku o možnostiach využitia finančnej pomoci poskytovanej Európskym spoločenstvom Slovenskej republike pred vstupom do EÚ. Informačná príručka spolu s Všeobecnou koordinačnou smernicou boli vydané vo forme brožúr, ktoré boli distribuované medzi samosprávne orgány, orgány štátnej správy, mimovládne organizácie a podobne s cieľom zefektívniť a stransparentniť využívanie a riadenie predvstupovej pomoci.

Komunitárne programy

V období od druhej polovice roku 2001 a v priebehu prvej polovice roku 2002 pokračovala Slovenská republika v implementácii týchto programov spoločenstva: 5. rámcový program pre rozvoj vedy a techniky, Socrates II., Leonardo da Vinci II., Mládež, Fiscalis a Kultúra 2000.

Výška finančného príspevku vyčleneného na rok 2001 bola 7 347 218 EUR. V roku 2002 sa Slovenská republika zapojila do prípravy účasti v nasledovných komunitárnych programov: Socrates II., Leonardo da Vinci II., Mládež, Kultúra 2000, Media Plus,  4. viacročný program pre podniky a podnikanie s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky 2001 – 2005, SAVE II., Alterner, Akčný program spoločenstva o rodovej rovnosti, Akčný program spoločenstva na boj proti sociálnemu vylúčeniu, Akčný program spoločenstva na boj proti diskriminácii, Akčný program spoločenstva na podporu zamestnanosti, LIFE III, Fiscalis, Customs. 

Celkový predpokladaný rozpočet na realizáciu vyššie uvedených komunitárnych programov je 8 642 622 EUR. V polovici mája 2002 bola Európskej komisii zaslaná požiadavka o spolufinancovanie účasti SR vo vyššie uvedených komunitárnych programoch pre rok 2003 z prostriedkov PHARE vo výške 4 325 564,50 EUR. Zároveň bola Národnému fondu SR oznámená požiadavka, zabezpečiť zo štátneho rozpočtu príspevok na financovanie komunitárnych programov vo výške 4 317 057,50 EUR.V tejto sume zatiaľ nie je uvedená účasť Slovenskej republiky v 6. rámcovom programe pre rozvoj vedy a výskumu s predpokladaným začiatkom realizácie od roku 2003.	

V súčasnosti prebieha  proces schvaľovania a podpisovania finančných memoránd a memoránd o porozumení na rezortnej úrovni medzi jednotlivými ministerstvami SR a príslušnými direktoriátmi Európskej komisie.

Uzávierka predkladania projektov v rámci programu Leonardo da Vinci, ktorá sa uskutočňuje raz do roka, bola 18. januára 2002. V súčasnosti prebieha hodnotenie predložených projektov.

Z celkového počtu 298 návrhov predložených v rámci 5. rámcového programu Európskej únie pre výskum a technický rozvoj bolo 63 návrhov hodnotených pozitívne a uzavreli sa kontrakty. V prepočte na 1 milión obyvateľov to predstavuje 12 projektov. Podiel jednotlivých sociálno-ekonomických sektorov v SR na počet schválených projektov je nasledovný :
-	Výskumné ústavy                                          	46 %
-	Univerzity                                                      	22 %
-	Ostatné subjekty vrátane podnikovej sféry    	32 %

Európsky parlament odsúhlasil 6. rámcový program na roky 2003 – 2006 a v súčasnosti sa pripravuje Memorandum o porozumení medzi Slovenskou republikou a Európskou úniou.

Účasť SR v komunitárnych programoch v roku 2003 (stav k 23. máju 2002)

Názov programu 	Sektor	Celkový rozpočet
EUR	PHARE	Príspevok zo Štátneho rozpočtu	Rozhodnutie Asociačnej Rady	
			EUR	%	EUR	%		
Socrates II.	MŠ SR	2 515 000	1 232 500	50	1 282 500 	50	2/2000
3/2000 
4/2001	
Leonardo da Vinci II.		2 369 000	1 172 500	50	1 196 500	50		
Mládež		1 387 000	684 000	50	703 000	50		
Kultúra 2000	MK SR	271 258	157 833	70	113 425 	30	5/2001	
Media Plus		160 000	80 000	50	80 000	50	5/2001	
4. viacročný program pre podniky a podnikanie s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky 2001 – 2005 	MH SR	194 585	97 292,5	50	97 292,5	50	1/2002	
SAVE II.		104 600	52 300	50	52 300	50	2/1998	
Alterner		167 300	90 200	54	77 100	46		
Intelligent Energy for Europe		Plánuje sa zapojenie SR do programu	
Akčný program spoločenstva o rodovej rovnosti 	MPSVR	30 000	18 000	60	12 000	40	2001/51/ES
1/2002	
Akčný program spoločenstva na boj proti sociálnemu vylúčeniu 		130 000	78 000	60	52 000	40	50/2002/ES
1/2002	
Akčný program spoločenstva na boj proti diskriminácii 		30 000	18 000	60	12 000	40	2000/750/ES
1/2002	
Akčný program spoločenstva na podporu zamestnanosti 		30 000	18 000	60	12 000	40	N.A.  yet
	
LIFE III	MZP SR	1 000 000	500 000	50	500 000	50	1/2002	
Fiscalis	MF SR	94 984	47 492	50	47 492	50	1/2002	
Customs		158 895	79 447	50	79 448	50	1/2002	
Celkom		8 642 622	4 325 564,5	-	4 317 057,5	-	-	

Celkový rozpočet na realizáciu komunitárnych programov v roku 2003 je 8 642 622 EUR, pričom príspevok PHARE je vo výške 4 325 564,50 EUR a štátny príspevok je vo výške 
4 317 057,5 EUR. Celková výška alokácie prostriedkov PHARE na komunitárne programy môže dosiahnuť 10% z celkového objemu PHARE, ktoré tvorí štandardnú aj extra alokáciu.

Hlavné míľniky v implementácii ISPA v SR (obdobie jún 2001 – máj 2002)

Horizontálne otázky
Dňa 28. novembra 2001 vláda SR schválila Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA, ktoré definujú kompetencie jednotlivých subjektov pri hospodárení s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA v SR a zabezpečujú jednotný, účinný a koordinovaný postup pri hospodárení s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA a pri zabezpečovaní financovania jednotlivých projektov v rámci programu ISPA. 

Európska komisia na základe žiadostí o odbornú pomoc pre zavedenie systému rozšírenej decentralizácie implementácie ISPA (EDIS) a pre posilnenie administratívnej kapacity implementačných agentúr ISPA v rezorte životného prostredia a dopravy, predložených Národným koordinátorom ISPA Európskej komisii v októbri 2001, pripravila v spolupráci so zainteresovanými slovenskými inštitúciami finančné memorandum ISPA pre odbornú pomoc „Príprava Národného fondu a Implementačných agentúr na implementáciu EDIS“ vo výške 
1 450 000 EUR – 100% oprávnených nákladov. Odborná pomoc bude zameraná na analýzu potrieb, navrhnutie potrebných opatrení a ich uvedenie do praxe pri implementácii systému rozšírenej decentralizácie implementácie ISPA. 

V dňoch 21. – 25. januára 2002 sa v SR uskutočnila misia Generálneho riaditeľstva EK pre regionálnu politiku zameraná na previerku implementačných štruktúr pre ISPA. Podnetom na uskutočnenie misie bolo prijatie Nariadenia ES o založení ISPA (1267/99), podľa ktorého musí Európska komisia uskutočniť tento audit s cieľom preveriť kapacity implementačných štruktúr ISPA vo všetkých kandidátskych krajinách. V júni 2001 bol sfunkčnený monitorovací systém pre opatrenia ISPA v zmysle požiadaviek Nariadenia ES 1267/99 a v období jún 2001 - máj 2002 sa uskutočnili 3 zasadnutia Monitorovacieho výboru ISPA, ktorý dohliada na finančný a fyzický pokrok v implementácii projektov (opatrení) ISPA v SR. Štvrté zasadnutie Monitorovacieho výboru ISPA je plánované na október 2002.

Životné prostredie
Riadiaci výbor ISPA na svojom zasadnutí v októbri 2001 schválil 2 projekty z oblasti čistenia a odkanalizovania odpadových vôd so spolufinancovaním z ISPA v súhrnnej výške 11 508 4063 EUR z toho 9 206 725 EUR z rozpočtového roku 2001 a 2 301 681 EUR z rozpočtového roku 2005.

Doprava
Riadiaci výbor ISPA na svojom zasadnutí v októbri a novembri 2001 schválil 2 dopravné projekty (1 pre cestnú infraštruktúru a 1 pre železničnú infraštruktúru) so spolufinancovaním z ISPA v súhrnnej výške 85 578 700 EUR z toho 24 698 070 EUR z rozpočtového roku 2001, 
14 400 820 EUR z rozpočtového roku 2003, 11 685 900 EUR z rozpočtového roku 2005 a 
17 115 740 EUR z rozpočtového roku 2005.

Vláda SR dňa 10. januára 2002 schválila aktualizáciu Národnej stratégie ISPA predloženú Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT). Aktualizovaná Národná stratégia ISPA uvádza stratégie jednotlivých druhov dopráv a zoznam projektov navrhnutých do programu ISPA, pričom oproti pôvodnej stratégii ISPA je tento zoznam doplnený o projekty ležiace na medzinárodnom koridore VI (Gdaňsk – Varšava – Bialsko Biala – Zwardoň – Skalité – Žilina). Finančné nároky navrhovaných projektov ISPA siahajú nad rámec dostupných prostriedkov ISPA, avšak materiál sa opiera o referenčný dátum vstupu SR do Európskej únie - rok 2004. Aktualizovaná stratégia ISPA, sektor dopravy, je teda koncipovaná výhľadovo a uvažuje aj so situáciou po vstupe SR do Európskej únie.

Príloha č. 4
Hospodárska spolupráca SR – EÚ

Európska dohoda sa vykonávala plynulým spôsobom a neboli zaznamenané žiadne výraznejšie problémy v obchodnej výmene. V marci 2002 sa v Bruseli konalo pravidelné, ôsme zasadanie Asociačnej rady SR-EÚ, ktorá predstavuje najvyšší spoločný orgán v rámci asociačných vzťahov medzi SR a EÚ. Naďalej funguje systém podvýborov ako fórum pre technické rozhovory.

Asociačná rada SR-EÚ prijala Rozhodnutie č. 1/2002 o prijatí všeobecných pravidiel a podmienok pre účasť Slovenskej republiky v programoch Spoločenstva (oznámenie č. 212/2002 Z.z.), ktoré umožní Slovenskej republike jednoduchšie čerpanie finančných prostriedkov Európskych spoločenstiev. Rozhodnutie č. 1/2002 je rámcovým rozhodnutím, na základe ktorého budú v budúcnosti uzatvárané konkrétne finančné memorandá a memorandá o porozumení medzi Európskou komisiou a príslušnými orgánmi v SR. 

Na základe rozhodnutia Asociačnej rady SR-EÚ č. 2/2002 o podmienkach a modalitách účasti SR v programe Spoločenstva FISCALIS bude mať Slovenská republika podobný štatút ako členské krajiny pri účasti na akciách programu Spoločenstva Fiscalis zameraných na odborné semináre, výmenné stáže a multilaterálne kontroly v oblasti nepriamych daní.

V oblasti poľnohospodárskej politiky Slovensko zaznamenalo pokrok. V súčasnosti  prebieha druhé kolo dvojstranných rokovaní o liberalizácii obchodu s poľnohospodárskymi produktmi zamerané na citlivejšie položky agrárneho sektora, ktoré sa v súčasnosti vyznačujú nízkym  obchodným  tokom najmä v dôsledku vysokého stupňa tarifnej ochrany. Súbežne s druhým kolom rokovaní o liberalizácii obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami bude prerokovávaná aj dohoda o obchode s vínom a dohoda o vzájomnej kontrole a ochrane značiek vína, liehovín a aromatizovaných vínnych nápojov. Na technickej úrovni boli ukončené rokovania o liberalizácii obchodu so spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami a pripravuje sa návrh na zmenu Protokolu 3 k Európskej dohode a jeho odsúhlasenie v Rade. Ukončené boli tiež rokovania o recipročných colných koncesiách v sektore rybného hospodárstva. Finálna verzia Dodatkového Protokolu bola podpísaná poverenými autoritami za SR a ES dňa 31. januára 2002. Protokol vstúpi do platnosti po ukončení ratifikačného procesu. Aplikáciou nových colných podmienok, ktoré sú v prospech SR sa vytvoria priaznivejšie podmienky pre export SR do EÚ.

V nadväznosti na rokovania, o ktorých informovala minuloročná hodnotiaca správa, Slovensko uzatvorilo Protokol k Európskej dohode o pridružení, o posudzovaní zhody a akceptácii priemyselných výrobkov (PECA). Parafovanie Protokolu by sa malo uskutočniť v júni a podpis na jeseň. Prijatím Protokolu PECA sa uľahčí tovarová výmena medzi ES a Slovenskom a rozšíria sa výhody jednotného trhu. 

Európska komisia v marci 2002 schválila retroaktívne od 1. marca 2002 do dňa vstupu Slovenska do EÚ, alebo do 31. decembra 2006 (podľa toho, ktorý dátum nastane skôr) nový návrh regionálnej mapy pre účely štátnej pomoci. Rozhodnutie Asociačnej rady SR-EÚ z mája 2001, ktorým sa platnosť regionálnej mapy predĺžila na päť rokov, bolo platné len do konca februára 2002 a Európska komisia jej platnosť odmietla predĺžiť. Nový návrh regionálnej mapy je vypracovaný v súlade so smernicami Európskej komisie pre štátnu pomoc a pre regionálny rozvoj, na základe ktorého sa zmenilo zaradenie Bratislavského regiónu - jedného zo štyroch regiónov Slovenska do statusu 87(3)(c). Na ostatné tri regióny Slovenska sa pri posudzovaní pre účely štátnej pomoci naďalej vzťahuje článok 87(3)(a).

Príloha č. 5
Prehľad bilaterálnych stykov SR 

A: Bilaterálne styky SR s EÚ 
Obdobie:	september 2001 - máj 2002

5.9.2001	prijatie rezolúcie Európskeho parlamentu k rozširovaniu a hodnotiacej správy Slovenskej republiky 
9.9.2001	neformálne stretnutie ministrov zahraničných vecí členských a kandidátskych krajín (gymnich) s GT/VP Rady EÚ a predstaviteľmi Európskej komisie v Genvale   
13.-15.9.2001	stretnutie predsedov parlamentov členských a kandidátskych krajín v Štokholme, účasť predsedu Národnej rady SR J.Migaša
21.9.2001	mimoriadne zasadnutie Európskej rady v Bruseli k teroristickému útoku voči USA
25.9.2001	stretnutie predsedu vlády M.Dzurindu s predsedom Európskej komisie 
R.Prodim, komisárom pre rozširovanie G.Verheugenom a spravodajcom Európskeho parlamentu pre SR J.M.Wiersmom v Bruseli
28.9.2001	konzultácie podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu 
M.Kadlečíkovej s predstaviteľmi Európskej komisie k Pravidelnej správe Európskej komisie, stretnutie s komisárom Európskej komisie pre rozširovanie G.Verheugenom a komisárkou pre životné prostredie 
M.Wallstrmovou
28.9.2001	spoločné zasadnutie ministrov spravodlivosti a vnútra členských a kandidátskych krajín v Bruseli k boju proti obchodu s ľuďmi
12.10.2001	stretnutie predsedov vlád kandidátskych krajín s komisárom Európskej komisie pre rozširovanie G.Verheugenom v Rige, účasť podpredsedníčky vlády SR M.Kadlečíkovej
15.-16.10.2001	12. zasadnutie Spoločného parlamentného výboru SR - EÚ v Košiciach, účasť generálneho riaditeľa direktoriátu Európskej komisie pre rozširovanie 
E.Landaburu 
17.10.2001	rokovania ministerky financií B.Schmgnerovej v Bruseli s predsedníčkou výboru Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu D.Theatovou a predsedom rozpočtového výboru Európskeho parlamentu T.Wynnom; stretnutie s komisárom pre rozšírenie G.Verheugenom, komisárkou pre rozpočet M.Schreyerovou a belgickým ministrom financií D.Reyndersom 
19.10.2001	neformálny summit EÚ v Gente k rozširovaniu (bez účasti kandidátskych krajín)
20.10.2001	stretnutie Európskej konferencie k terorizmu, účasť štátneho tajomníka Ministerstva zahraničných vecí SR J.Chleba
25.-26.10.2001	2. regionálna konferencia Paktu stability pre JVE v Bukurešti
26.10.2001	stretnutie Prístupovej konferencie na úrovni zástupcov ministrov
5.-6.11.2001	zasadnutie Spoločného konzultačného výboru ECOSOC SR - EÚ v Bruseli
13.11.2001	zverejnenie Pravidelnej správy Európskej komisie 
15.11. 2001	rokovanie podpredsedníčky vlády pre európsku integráciu M.Kadlečíkovej s komisárom pre rozširovanie G.Verheugenom v Bruseli 
19.11.2001	rokovanie ministra zahraničných vecí SR E.Kukana s komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom v Bruseli
20.11.2001	ministerské stretnutie k vojenským a policajným kapacitám ESDP v Bruseli, účasť ministra zahraničných vecí E.Kukana a štátneho tajomníka Ministerstva obrany SR R.Káčera 
26.11.2001	rokovanie ministra práce, sociálnych vecí a rodiny P.Magvašiho s komisárkou pre zamestnanosť a sociálne záležitosti A.Diamantopoulou v Bruseli 
29.-30.11.2001	návšteva generálneho riaditeľa generálneho direktoriátu EK pre rozširovanie
E.Landaburu v SR 
29.11.2001	druhá regionálna konferencia (Rakúsko + V4 + Slovinsko) v Bratislave
5.-6.12.2001	pravidelné stretnutie predsedníčky Európskeho parlamentu N.Fontaine s predsedami parlamentov kandidátskych krajín v Bruseli
5.12.2001	stretnutie predsedov vlád krajín Beneluxu a V4 v Luxemburgu
11.12.2001	prístupová konferencia na úrovni ministrov
12.12.2001	stretnutie ministrov zahraničných vecí 12 rokujúcich kandidátskych krajín v Bruseli
14.-15.12.2001	formálny summit Európskej únie v Laekene v Bruseli (účasť kandidátskych krajín na pracovnom obede druhý deň summitu), prijatie deklarácie z Laeken
18.12.2001	stretnutie Asociačného výboru SR-EÚ  v Bruseli
21.12.2001	prístupová konferencia na úrovni zástupcov ministrov
1.1.2002	začiatok španielskeho predsedníctva EÚ
10.-11.2.2002	bilaterálne konzultácie štátneho tajomníka Ministerstva zahraničných vecí SR J.Figeľa v európskych inštitúciách, Brusel
11.-12.2.2002	ministerská Konferencia o zamestnanosti v Európe: od Luxemburgu po Barcelonu; účasť ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR P.Magvašiho
14.-15.2.2002	prístupová konferencia na úrovni zástupcov
18.-19.2.2002	ministerská konferencia „Žena, násilie voči ženám“ v Santiago de Compostela; účasť kandidátskych krajín 
19.2.2002  	vystúpenie M.Dzurindu s prednáškou o slovenskej vízie budúcnosti EÚ na pôde Humboldovej univerzity v Berlíne
21.-22.2.2002	návšteva komisárky pre životné prostredie M.Wallstromovej v SR
28.2.2002	1. zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy, účasť jedného zástupcu vlády (štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR J.Figeľ) a dvoch zástupcov parlamentu SR (poslanci P.Hamžík a I.Belohorská)
4.3.2002	3. zasadnutie Národného konventu o budúcnosti Slovenska 
4.-5.3.2002	návšteva podpredsedu vlády Ľ.Fogaša v Bruseli
7.3.2002	vystúpenie ministra zahraničných vecí SR E.Kukana v European Policy Centre v rámci cyklu „Meet the New Member States“ 
12.3.2002	8. zasadanie Asociačnej rady SR-EÚ, Brusel
15.-16.3.2002	summit EÚ v Barcelone, účasť oficiálnej delegácie SR vedenej predsedom vlády M.Dzurindom, za prítomnosti ministra zahraničných vecí E.Kukana a ministra financií F.Hajnoviča
18.-19.3.2002	návšteva predsedu vlády M.Dzurindu v inštitúciách EÚ v Bruseli a vystúpenie v Zahraničnom výbore Európskeho parlamentu
21.3.2002	prístupová konferencia na úrovni zástupcov
	2. plenárne zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy
12.4.2002	návšteva komisára pre vedecko-technickú spoluprácu P.Busquina v SR
15.-16.4.2002	3. plenárne zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy
22.4.2002	prístupová konferencia na úrovni zástupcov
2.-3.5.2002	návšteva komisára pre rozširovanie G.Verheugena v SR
15.5.2002	stretnutie ministrov obrany krajín EÚ a partnerských krajín vo formáte 15+15 v Bruseli
23.-24.5.2002	4. plenárne zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy
27.-28.5.2002	13. pravidelné stretnutie predsedov parlamentov kandidátskych krajín a predsedu Európskeho parlamentu v Rige
31.5.-3.6.2002	prístupová konferencia na úrovni zástupcov

B: Bilaterálne styky SR s členskými krajinami EÚ
Obdobie: 		september 2001 - máj 2002

Belgické kráľovstvo
6.-7.3.2002	oficiálna návšteva predsedu Národnej rady SR J.Migaša v Belgickom kráľovstve
29.-30.5.2002		návšteva flámskeho predsedu vlády P.Dewaela v SR 

Dánske kráľovstvo
9.-10.1.2001	oficiálna návšteva predsedu vlády Dánskeho kráľovstva A.F.Rasmussena v SR
16.-17.4.2002	oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí SR E.Kukana v Dánskom kráľovstve

Fínska republika
19.-20.12.2001	oficiálna návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu vo Fínskej republike
4.12.2001	pracovná návšteva fínskeho ministra zahraničných vecí E.Tuomioja v SR

Francúzska republika
8.-9.9.2001	návšteva podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu M.Kadlečíkovej vo Francúzskej republike
21.-22.1.2002	oficiálna návšteva bývalého delegovaného ministra pre európske záležitosti Francúzskej republiky P.Moscoviciho v SR 

Grécka republika
8.-10.4.2002	prvá oficiálna návšteva gréckeho prezidenta C.Stephanopoulosa a predsedu vlády C.Simitisa v SR za účasti viacerých členov vlády a predstaviteľov podnikateľskej sféry  

Holandské kráľovstvo
6.-7.11.2001	návšteva ministra obrany Holandského kráľovstva F. de Graveho v SR

Írsko
20.-22.11.2001	oficiálna návšteva predsedu Národnej rady SR J.Migaša v Írsku 

Luxemburské veľkovojvodstvo
29.-30.10.2002	oficiálna návšteva predsedu Poslaneckej snemovne parlamentu Luxemburského veľkovojvodstva J.Spautza v SR
5.12.2001	1. summit krajín V4 a B3 v Luxemburgu (predseda vlády Belgického kráľovstva G.Verhofstadt, vtedajší predseda vlády Holandského kráľovstva W. Kok, predseda vlády Luxemburského veľkovojvodstva J.C.Juncker)
7.-9.3.2002	oficiálna návšteva predsedu Národnej rady SR J.Migaša v Luxemburskom veľkovojvodstve
24.-25.5.2002	2. summit krajín V4 a B3 v Trenčíne (predseda vlády Belgického kráľovstva G.Verhofstadt, odstupujúci predseda vlády Holandského kráľovstva W.Kok, predseda vlády Luxemburského veľkovojvodstva J.C.Juncker)

Nemecká spolková republika
9.-13.10.2001	štátna návšteva prezidenta SR R.Schustera v Nemeckej spolkovej republike

Portugalská republika
19.- 22.5.2002	pracovná návšteva podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu M.Kadlečíkovej 

Rakúska republika
28.9.2001	oficiálna návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v Rakúskej republike
24.10.2001	oficiálna návšteva prezidenta SR R.Schustera v Rakúskej republike
4.-5.4.2002		oficiálna návšteva predsedu NR SR J.Migaša v Rakúskej republike
24.5.2002	oficiálna návšteva rakúskeho ministra zahraničných vecí B.Ferrera-Waldnera v SR

Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska
4.12.2001	oficiálna návšteva ministra obrany Spojeného kráľovstva G.Hoona v SR
5.12.2001	pracovná návšteva štátneho tajomníka Ministerstva zahraničných vecí SR 
J.Figeľa v Spojenom kráľovstve
10.1.2002	stretnutie štátnych tajomníkov ministerstiev zahraničných vecí krajín V-4 a štátneho tajomníka Švédskeho kráľovstva P.Haina na Morave
14.5.2002		oficiálna návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu vo Švédskom kráľovstve
                  	
Španielske kráľovstvo
4.12.2001	pracovná návšteva predsedu vlády Španielskeho kráľovstva José María Aznara v SR
14.3.2002	stretnutie E.Kukana s predsedom vlády Katalánskej autonómnej oblasti Jordi Puyolom
7.5.2002	oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí Španielskeho kráľovstva 
J.Piquého v SR

Švédske kráľovstvo
3.-5.4.2002	návšteva švédskeho kráľa Carla XVI. Gustafa v SR

Talianska republika
5.11.2001		pracovná návšteva prezidenta SR R.Schustera v Talianskej republike
5.11.2001	stretnutie podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu 
M.Kadlečíkovej s ministrom pre komunitárnu politiku R.Buttiglionem 
(v rámci pracovnej návštevy prezidenta SR) 
23.11.2001	stretnutie predsedov vlád M.Dzurindu a S.Berlusconiho v Terste (v rámci zasadnutia SEI) 
12.12. 2001	pracovná návšteva ministra zahraničných vecí E.Kukana v Talianskej republike
23.1.2002	pracovná návšteva predsedu Národnej rady SR J.Migaša v Talianskej republike
29.-30.4. 2002	oficiálna návšteva ministra pre komunitárnu politiku Talianskej republiky       R.Buttiglioneho v SR 

C. Bilaterálne styky SR s kandidátskymi krajinami na vstup do EÚ
Obdobie:		september 2001 – máj 2002

Česká republika
31.8.2001	oficiálne stretnutie predsedu českého parlamentu J.Pitharta s prezidentom SR R.Schusterom v Bardejovských kúpeľoch 
4.-5.10.2001	oficiálna návšteva predsedu Národnej rady SR J.Migaša v Prahe a Kralových Varoch
6.10.2001	pracovná návšteva predsedu vlády ČR M.Zemana v SR
15.10.2001	pracovná návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v ČR
19.-20.11.2001	oficiálna návšteva predsedu vlády ČR M.Zemana v SR
27.11.2001	oficiálna návšteva predsedu vlády ČR M.Zemana v SR
21.1.2002	pracovná návšteva prezidenta SR R.Schustera v ČR
12.4.2002	pracovná návšteva ministra zahraničných vecí SR E.Kukana v Prahe
19.-20.5.2002 	oficiálna návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v ČR
28.5.2002	pracovná návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v ČR

Bulharská republika
-

Cyperská republika 
17.-20.2.2002 	predseda parlamentu Cyperskej republiky D.Christofias navštívil SR
22.-23.4.2002 	prezident SR R.Schuster navštívil Cyperskú republiku    

Estónska republika
-

Litovská republika
-

Lotyšská republika
- 

Maďarská republika
1.9.2001	pracovná návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v Maďarskej republike
11.10.2001	pracovná návšteva predsedu vlády Maďarskej republiky V.Orbána v SR
18.-20.10.2001	oficiálna návšteva maďarského prezidenta v SR

Malta
jeseň 1999	návšteva ministra zahraničných vecí E.Kukana na Malte, počas ktorej boli podpísané medzivládne dohody o podpore a ochrane investícií a o zabránení dvojitému zdaneniu.
05/2000	oficiálna návšteva maltského premiéra Edwarda Fenech-Adamiho v SR, počas ktorej bola podpísaná medzivládna dohoda o spolupráci v boji proti organizovanému zločinu 
03/2001	oficiálna návšteva maltského prezidenta Guida de Marca v SR, počas ktorej rokoval so svojím partnerom R.Schusterom, premiérom M.Dzurindom a ministrom zahraničných vecí SR E.Kukanom
17.-18.5.2001	oficiálna návšteva predsedu maltského parlamentu Antona Taboneho v Bratislave, počas ktorej ho prijali všetci najvyšší ústavní činitelia
17.-18.6.2001	oficiálna delegácia SR vedená predsedom vlády M.Dzurindom navštívila Maltu, členom delegácie bol aj bol minister zdravotníctva R.Kováč, ktorý so svojím rezortným partnerom Louisom Deguarom podpísal medzivládnu dohodu o spolupráci v oblasti zdravotníctva 
05/2002	predseda NR SR J.Migaš navštívil Maltu a stretol sa so všetkými najvyššími ústavnými činiteľmi, ako aj predstaviteľom opozície

Poľská repbulika
24.-25.4.2002	oficiálna návšteva poľského prezidenta A.Kwasniewskeho v SR
17.-19.1.2002	oficiálna návšteva predsedu Národnej rady SR J.Migaša  v Poľskej republike
23.-24.5.2002	oficiálna návšteva predsedu vlády Poľskej republiky L.Millera v SR

Rumunsko
-

Slovinská republika
03/1999	oficiálna návšteva predsedu vlády Slovinskej republiky J.Drnovšeka v SR
05/2001	oficiálna návšteva prezidenta SR R.Schustera v Slovinskej republike
06/2001	pracovná návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v Slovinskej republike
10/2002	pracovná návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v Slovinskej republike
20.5.2002	oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí SR E.Kukana v Slovinskej republike
31.5.-1.6.2002	účasť prezidenta SR R.Schustera na 9. stretnutí stredoeurópskych prezidentov v slovinskom Blede 

Turecká republika
5.-6.3.2002	oficiálna návšteva tureckého prezidenta A.N.Sezer v SR 

Príloha č. 5
Diskusia o budúcnosti Európy

Diskusia v rámci európskeho Konventu
Dňa 28. februára 2002 sa v Bruseli konalo inauguračné zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy, na ktorom sa zúčastnili predstavitelia vlád a parlamentov členských i kandidátskych krajín EÚ, ako aj zástupcovia ďalších európskych inštitúcií. Konvent bol ustanovený na základe Laekenskej deklarácie, ktorú odsúhlasila Európska rada v decembri 2001. Za Slovenskú republiku sa zasadnutia zúčastnili štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR J.Figeľ a poslanci Národnej rady SR I. Belohorská, P. Hamžík a alternát F. Šebej. 

V dňoch 21. - 22. marca 2002 sa v Bruseli konalo 2. plenárne zasadnutie Konventu. Jadrom odbornej časti rokovania bola téma „Čo očakávame od EÚ“. SR zastupovali štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR J. Figeľ a poslanci Národnej rady SR P. Hamžík a I. Belohorská. V debate prevládali názory, že súčasná Európa nie je čitateľná a je vzdialená od svojich občanov. Rovnako ju nemožno považovať za schopnú odpovedať na výzvy globalizácie. Vo väčšine vystúpení zaznieval záujem o pohyb smerom k politickej únií - EÚ potrebuje ďalej pokročiť v ekonomickej spolupráci, integrácii finančných trhov, v oblasti vnútornej bezpečnosti a v spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike. Diskusia bola aj o tom, aké kompetencie by mali mať spoločné orgány a koľko ponechať národným štátom. Posledným bodom bola informácia o Konvente mladých, ktorého  zloženie má odrážať zloženie riadneho Konventu - každý členský a kandidátsky štát predloží nominácie na 6 zástupcov vo veku od 18 do 25 rokov. 

V dňoch 15. – 16. apríla 2002 sa uskutočnilo v Bruseli 3. plenárne zasadnutie Konventu. Predmetom diskusie bola príprava Konventu mladých (9. – 14. júla 2002) a otázky týkajúce sa poslania Európskej únie. Slovensko reprezentovali poslanci Národnej rady SR P. Hamžík, 
I. Belohorská, F. Šebej a za vládu SR sa zúčastnil veľvyslanec J. Migaš. Počas diskusie v pléne prevažovali názory, že Únia by mala viac úloh prevziať v oblasti zahraničnej politiky (v politickej i ekonomickej rovine), bezpečnosti (vonkajšej i vnútornej) a v záležitostiach presahujúcich hranice jednotlivých členských krajín (životné prostredie, organizovaná kriminalita, nelegálna migrácia, menová politika). Na úrovni členských štátov by mali zostať otázky vzdelania, kultúry, vnútornej a administratívnej štruktúry krajiny a komunálna správa. Za najdôležitejšie princípy, ktorými sa má EÚ riadiť považujú členovia Konventu subsidiaritu, solidaritu a proporcionalitu. V otázke rozdelenia kompetencií medzi EÚ a členskými štátmi boli sily medzi zástancami flexibility a stúpencami zostavenia zoznamu kompetencií v podstate vyrovnané. Predstavitelia kandidátskych krajín nominovali zástupcu slovinského parlamentu Alojza Peterle-ho, ako svojho zástupcu, ktorý sa bude v plnom rozsahu zúčastňovať zasadaní Prezídia. 

4. plenárne zasadnutie Konventu (23. – 24. máj 2002) nadviaže na diskusiu o poslaní EÚ, zameraním sa na deľbu moci, ktorá umožní plnenie úloh Únie. Pre členov Konventu vypracoval Sekretariát dva komplexné dokumenty. Prvý dokument nadväzuje na predošlú diskusiu a rozpracúva momentálny stav deľby moci s poukázaním na problémové oblasti a ich možné riešenia (CONV 47/02). Druhý dokument sa zameriava na legislatívne nástroje potrebné pre plnenie úloh (CONV 50/02). S cieľom lepšie štrukturovať diskusiu počas plenárneho zasadnutia Konventu o budúcnosti Európy, zostavil Sekretariát Konventu 5 otázok, na ktoré by sa mali členovia Konventu zamerať vo svojich vystúpeniach:
a.	Zodpovedá súčasné rozdelenie kompetencií medzi EÚ a členskými krajinami poslaniu Európskej únie tak ako ho identifikoval Konvent? Je toto rozdelenie kompentencií dostatočne jasné?
b.	Ako možno zabezpečiť uplatňovanie rozdelenia kompetencií, ktoré by zohľadňovalo aj princípy subsidiarity a proporcionality?
c.	Treba sprehľadniť (prípadne zracionalizovať) nástroje, ktoré má Únia k dispozícii na výkon svojich kompetencií?
d.	Sú existujúce postupy na dosiahnutie rozhodnutia, ako aj úloha jednotlivých inštitúcií v nich, schopné zabezpečiť dostatočnú efektivitu?
e.	Sú tieto postupy schopné zaručiť legitimitu prijatých rozhodnutí?

Na májovom plenárnom zasadnutí bude predložený návrh na vytvorenie šiestich pracovných skupín. Predsedovia pracovných skupín sú členmi Prezídia a skupiny by nemali mať viac než 
20-25 členov. Každý člen Konventu (i náhradník či pozorovateľ) sa môže zúčastniť na viacerých pracovných skupinách, ale aktívnym členom by mal byť iba v jednej. Náhradník nemôže byť riadnym členom tej istej pracovnej skupiny ako člen, ktorého zastupuje, avšak ako pozorovateľ sa na nej môže zúčastniť. 

1.	Prvá pracovná skupina by sa mala zaoberať mechanizmami a postupmi, ktoré by umožnili lepšie kontrolovať aplikáciu princípu subsidiarity – termín vypracovania správy je september 2002 a predsedať bude Ińigo Méndez de Vigo. 
2.	Druhá pracovná skupina sa bude zaoberať otázkou začlenenia Charty základných práv do zmlúv Únie, dôsledkami z toho vyplývajúcich ako aj otázkou pristúpenia k Európskej konvencii o ľudských právach – termín predloženia správy je november 2002 a predsedať bude António Vitorino. 
3.	Tretia pracovná skupina sa bude zaoberať právnou legitimitou a dôsledkami explicitnej právnej subjektivity Únie – termín vypracovania správy je november 2002 a predsedať bude Giuliano Amato. 
4.	Úlohou národných parlamentov v architektúre EÚ sa bude zaoberať štvrtá pracovná skupina – termín vypracovania správy je november 2002 a predsedať bude Gisela Stuart. 
5.	Otázkou doplnkových kompetencií Únie sa bude zaoberať piata pracovná skupina, najmä z pohľadu potreby renacionalizovať niektoré kompetencie, príp. jasnejšie stanoviť hranice kompetencií – termín vypracovania správy je október 2002 a predsedajúcim bude Henning Christophersen. 
6.	Šiesta pracovná skupina sa bude venovať dôsledkom jednotnej meny na ekonomickú a finančnú spoluprácu medzi členskými štátmi – termín správy je október 2002 a predsedajúcim bude Klaus Hänsch. 

Na 6. zasadnutí Konventu (24. – 25. júna 2002) sa diskusia zameria na dialóg s občianskou spoločnosťou. Zámerom predsedníctva je umožniť počas týchto dvoch dní čo najviac priestoru pre komunikáciu medzi členmi Konventu a zástupcami rôznych mimovládnych organizácií. Zasadnutie otvorí podpredseda prezídia Konventu Jean-Luc Dehaene správou o priebehu diskusie v rámci Fora. Následne zástupca ECOSOC-u a Výboru pre regióny predstavia stav diskusie o budúcnosti Európy v rámci ich inštitúcií. Ďalším bodom bude prezentácia jednotlivých vopred vybraných mimovládnych organizácií k danej problematike. Posledným bodom bude prezentácia národnej diskusie v jednotlivých členských a kandidátskych krajinách predstaviteľmi mimovládnych organizácií za jednotlivé krajiny. 

S cieľom určenia „hovorcov“ za jednotlivé mimovládne organizácie pre plenárne zasadnutie Konventu, uskutoční predsedníctvo Konventu konzultácie s mimovládnymi organizáciami. Pre tento účel sa mimovládne organizácie zatriedia do skupín, pričom každú skupinu bude mať na starosti jeden člen z predsedníctva: sociálne (K. Hänsch), environmentálne (G. Katiforis), zamerané na problematiku ľudských práv (A. Vitorino), problematiku rozvoja (H. Christophersen), akademickú oblasť (G. Amato), regionálne (A. Palacio) a zamerané na kultúru (A. Peterle). Následným krokom pre ďalšie rozvíjanie dialógu s MVO by mohlo byť ich prizvanie do pracovných skupín.
Diskusia o budúcnosti EÚ v SR
Na prípravu stanovísk k základným okruhom tém o budúcnosti Európy bol v SR vytvorený Národný konvent o európskej budúcnosti Slovenska. Úlohou tohoto fóra, v ktorom je zastúpené široké spektrum spoločnosti, je upriamenie pozornosti slovenskej verejnosti na témy súvisiace s celoeurópskou diskusiou. Ustanovujúce zasadnutie bolo 14. mája 2001 a 2. zasadnutie sa uskutočnilo 1. októbra 2001. Dňa 4. marca 2002 sa uskutočnilo 3. zasadnutie. 

V súvislosti s otvorením debaty o budúcnosti Európy v Bruseli sa v rámci Národného konventu o európskej budúcnosti Slovenska konajú aj pracovné stretnutia (tzv.“minikonventy“) k trom základným okruhom tém definovaných Laekenskou deklaráciou:  
1.	Poslanie EÚ a jej inštitucionálne otázky (8. apríla 2002); 
2.	Deľba kompetencií (20. mája 2002); 
3.	Otázka ústavnej zmluvy EÚ (jún 2002). 
Zámerom je hĺbková diskusia na úrovni odborníkov a výstupy z týchto stretnutí budú prezentované na 4. zasadnutí Národného konventu, ktoré by sa malo uskutočniť 8. júla 2002. Cieľom celonárodnej diskusie je zohľadniť názory a záujmy čo najväčšieho spektra spoločnosti, ktoré by mali zástupcovia vlády a parlamentu SR priebežne tlmočiť v európskom Konvente.

Z iniciatívy štátneho tajomníka Ministerstva zahraničných vecí SR pre európsku integráciu Jána Figeľa sa dňa 29. apríla 2002 konal seminár o budúcnosti Európy. Zástupcovia exekutívy zodpovední za európsku integráciu z Francúzska (Pascal Andreani), Nemecka (Reinhard Schweppe), Rakúska (Eva Nowotny) a Veľkej Británie (Stephen Wall) informovali o priebehu a vývoji diskusie na ich národnej úrovni v  ako aj na európskej úrovni v Bruseli.

Príloha č. 7: 
Stav zabezpečenia prekladov acquis v SR

Pre implementáciu právnych predpisov ES/EÚ a jej následnú harmonizáciu so slovenskou legislatívou je nevyhnutné zabezpečovať preklady „acquis communautaire“ (ďalej len acquis), čo je hlavnou úlohou Centrálnej prekladateľskej jednotky sekcie Inštitút pre aproximáciu práva Úradu vlády SR (ďalej len CPJ – SIAP). 

Súčasťou acquis je primárna (zmluvy o založení a zmluvy o pristúpení) a sekundárna legislatíva (smernice, nariadenia, rozhodnutia), ako i dohovory, dohody, charty a iné. 

V rámci CPJ-SIAP sa od roku 1999 realizovali dva projekty zamerané na financovanie prekladov acquis: 
•	PHARE projekt č. SR 9808 01.01.0001 – Technická pomoc pre CPJ poskytovaná prostredníctvom TAIEX-u (Technical Assistance Information Exchange) Európskej komisie (EK)
•	PHARE projekt č. SR 9808 01.01.0002 – Preklady právnych predpisov ES/EÚ a SR.

Stav preložených právnych predpisov k 9. 5. 2002
Na základe evidencie vedenej v CPJ – SIAP sa v databáze CPJ nachádza 6 096 preložených dokumentov v štyroch kategóriách:
•	Legislatíva EÚ
•	Legislatíva SR – Zbierka zákonov SR
•	Iné dokumenty EÚ
•	Iné dokumenty SR
Z celkového počtu preložených dokumentov predstavuje sekundárna legislatíva 59 110 strán Úradného vestníka Európskych spoločenstiev (Official Journal of the European Communities – ďalej len OJ).

Stav čerpania finančných prostriedkov
Z celkovo vyčlenenej sumy z projektu PHARE (Legal Translation to IAL – CTU; schválený 21. júna 1999) 500 000 EUR, ktorý bol ukončený 31. decembra 2001, bolo vyčerpaných 
497 613,29 EUR podľa konečného výpisu z Centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky Úradu vlády SR (ďalej len CFCU). Rozdiel 2 386,71 EUR predstavuje bežnú rezervu na kurzové rozdiely. 

Uznesením vlády SR č. 790 z 30. augusta 2001 v rámci schválených rozpočtových výdavkov na rok 2002 bolo na zabezpečenie právnych prekladov ES/EÚ vyčlenených 12 915 000 Sk. Z technických dôvodov bola z rozpočtu za rok 2001 presunutá čiastka vo výške 504 922 Sk do rozpočtového roku 2002 s rovnakým cieľom využitia, čím sa celková suma vyčlenená na preklady na rok 2002 zvýšila na 13 419 922 Sk. 

Technické zabezpečenie
V roku 2001 bola zmodernizovaná počítačová sieť SIAP, boli nainštalované aplikácie Windows 2000, MS Office 2000, nová verzia Lotus 5.0 a pravidelne je aktualizovaná aplikácia databázy Progress Editor, ktorá slúži okrem aproximácie práva aj na sledovanie stavu prekladov v kandidátskych krajinách na jednotnej báze. Táto databáza však z technických dôvodov neobsahuje staršie dokumenty, ktoré boli preložené z prostriedkov jednotlivých rezortov ešte pred vznikom CPJ – SIAP a ktoré sú k dispozícii len v papierovej podobe. Tieto budú postupne scanované do elektronickej podoby a následne revidované v CPJ. 

Centrálna databáza prekladov je sprístupnená na internete na webovej stránke www.aprox.government.gov.sk. Prístup do databázy je umožnený v dvoch úrovniach, a to voľný prístup určený pre verejnosť a prístup na heslo určený pre ústredné orgány štátnej správy (ďalej len ÚOŠS). Voľný prístup umožňuje prezrieť si preklady, ktoré prešli revíziou CPJ a sú sprístupnené v „pdf“ formáte bez rizika neoprávnených zásahov, čím bol vyriešený problém súkromných žiadateľov o údaje z databázy CPJ. 

Uznesením vlády SR č. 216 z 5. apríla 2000 bola podpísaná Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o spolupráci v oblasti legislatívy a harmonizácie právnych poriadkov s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Na základe tejto dohody je možné využívať preklady z českej databázy na pracovné účely.

Vzdelávanie pracovníkov
V októbri 2001 zorganizovala CPJ školenie pre terminologických revízorov z ÚOŠS. Školenia sa zúčastnilo 96 pracovníkov z jednotlivých rezortov. 

Pracovníci CPJ sa zúčastnili viacerých seminárov organizovaných TAIEX-om,  týkajúcich sa problematiky prekladania právnych predpisov a taktiež školenia „Training of trainers“ organizovaného v rámci bilaterálneho projektu medzi Slovenskou republikou a Ministerstvom zahraničných vecí Luxemburg.

Celkový prehľad činnosti CPJ
Činnosť CPJ – SIAP sa realizuje v súlade s Uznesením vlády SR č. 219 z 5. februára 2000, ktorým bol schválený plán financovania prekladov v rokoch 2000 – 2003. Financovanie prekladov sa uskutočňuje len z rozpočtových prostriedkov SR, ktoré sú určené len na preklad acquis, čo predstavuje 80 000 strán OJ.

K 1. marcu 2002 sa stav pracovníkov CPJ zvýšil  na celkový počet 20, čo predpokladá zvýšenú  kvantitu revízií  prekladov a efektivitu práce revízorov CPJ. Hlavnou úlohou CPJ je koordinácia procesu prekladov a zabezpečovanie finálnej revízie prekladov realizovaných prostredníctvom CPJ ako aj prostredníctvom jednotlivých ÚOŠS. Revízia  dokumentov je povinná súčasť procesu prekladov acquis podľa požiadaviek Prekladateľského centra Komisie. 

V súčasnom období sa začala realizovať revízia prekladov dodaných z ÚOŠS. Mnohé z nich sa vyskytujú len v papierovej podobe, čo v podstatnej miere sťažuje prácu revízorov CPJ. Technický problém s originálmi dokumentov sa v súčasnosti vyriešil za pomoci TAIEX-u  prostredníctvom databázy Tifeng-u – elektronická podoba OJ v obrázkovom súbore „tif“ .

Na zjednotenie prekladateľského softwaru bola pre revízorov CPJ nainštalovaná nová verzia  prekladateľskej pamäte firmy TRADOS. Zo strany CPJ sa presadzuje u prekladateľov využívanie produktu Translator´s Workbench. Túto prácu sťažuje skutočnosť, že originály dokumentov určených na preklad s využitím tohoto softwaru nie sú prístupné v editovateľnej podobe ako dokumenty aplikácie Word (*.doc).

Ďalším krokom priblíženia SR k EÚ je vytvorenie novej databázy CCVista v rámci Európskej komisie, ktorá je určená na preklady acquis v jazykoch kandidátskych krajín na prípravu ich publikácií v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev odo dňa vstupu SR do EÚ.

Kvalita prekladov
Jednou z kľúčových úloh CPJ je zabezpečovanie riadenia a kontroly kvality prekladov, ktoré sa uskutočňuje v troch stupňoch. Na  prvom stupni sa kladie dôraz na dodržanie požadovanej kvality prekladu zo strany prekladateľa, kde CPJ pôsobí ako poradenské a konzultačné pracovisko pre prekladateľov a zodpovedá za riešenie terminologických rozporov. Na druhom stupni kontrolu kvality zabezpečujú terminologickí revízori. Konečnou kontrolou sa rozumie právna a lingvistická revízia prekladov, ktorá sa vykonáva v CPJ. Oficiálny preklad je preklad, ktorý prejde konečnou, čiže právnou a lingvistickou revíziou CPJ.
K zjednoteniu odbornej terminológie pomáha Príručka na prekladanie právnych predpisov. V súčasnom období je pripravené jej 4. vydanie. Zároveň sa pripravuje databáza najčastejšie používaných termínov a formulácií v jednotlivých oblastiach v gescii príslušných revízorov zodpovedných za túto oblasť a následná transformácia tejto databázy na databázu odporúčaných termínov  CPJ s cieľom konečného zapracovania do  Translator´s Workbench.