Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

	k  návrhu Legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti
		
Spôsob pripomienkového konania: bežný/zjednodušený/skrátený postup - dôvod: 
			skrátený (oznam listom č. 17954/2004 - SL – poštou aj e-mailom)		
	Zoznam oslovených subjektov:					
	Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo kultúry SR, Úrad vlády SR, Úrad vlády SR – Inštitút pre aproximáciu práva, Protimonopolný úrad SR, Štatistický úrad SR, Úrad pre štátnu službu, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR, Úrad pre verejné obstarávanie, Úrad priemyselného vlastníctva SR, Správa štátnych hmotných rezerv SR, Národný bezpečnostný úrad, Národná banka Slovenska, Najvyšší kontrolný úrad SR, Najvyšší súd SR, Súdna rada SR, Generálna prokuratúra SR, Zbor väzenskej a justičnej stráže SR, Úrad na ochranu osobných údajov, Slovenská informačná služba, Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR, Asociácia nemocníc na Slovensku, Asociácia samostatných polikliník Slovenska, Asociácia stredných zdravotných škôl, Asociácia štátnych zdravotných ústavov, Asociácia súkromných lekárov, Asociácia dodávateľov liekov a zdravotníckych pomôcok, Asociácia výdajní zdravotníckych pomôcok, Asociácia podnikateľov stredného stavu, Asociácia farmaceutických výrobcov SR – AFV SR, Slovenská asociácia farmaceutických spoločností orientovaných na výskum – SAFS, Slovenská asociácia zahraničných výrobcov generických liekov – GENAS, Rada vlády Slovenskej republiky pre problematiku občanov so zdravotným postihnutím, Všeobecná zdravotná poisťovňa, Spoločná zdravotná poisťovňa, Vzájomná zdravotná poisťovňa Dôvera, Chemická zdravotná poisťovňa Apollo, Združená zdravotná poisťovňa Sidéria – Istota, Štátny ústav pre kontrolu liečiv, Konfederácia odborových zväzov SR, Koordinačný výbor pre otázky zdravotne postihnutých občanov, Slovenský odborový zväz pracovníkov zdravotníctva a sociálnej starostlivosti, Slovenský odborový zväz verejnej správy, Lekársky odborový zväz, Združenie miest a obcí Slovenska, Slovenská lekárska komora, Slovenská komora vysokoškolsky vzdelaných zdravotníckych pracovníkov, Slovenská komora stredných zdravotníckych pracovníkov, Slovenská komora zubných lekárov, Slovenská lekárnická komora, Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek, Slovenská komora zubných technikov, Komora očných optikov, Krajský úrad Bratislava, Krajský úrad  Trnava, Krajský úrad Trenčín, Krajský úrad Nitra, Krajský úrad Žilina, Krajský úrad Banská Bystrica, Krajský úrad Prešov, Krajský úrad Košice, Bratislavský samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj, Nitriansky samosprávny kraj, Žilinský samosprávny kraj, Banskobystrický samosprávny kraj, Košický samosprávny kraj, Prešovský samosprávny kraj.
		
	Počet oslovených subjektov:					
	Zaslali do stanoveného termínu (od 01.10.2004 do 11.10.2004) :	86				
	Zaslali po termíne:					
	Vôbec nezaslali:					
	Subjekty, ktoré nemali pripomienky:					
						
	Počet vznesených pripomienok:	314				
	Počet akceptovaných:	285				
	Počet čiastočne akceptovaných, z toho počet zásadných

Počet neakceptovaných, z toho počet zásadných - ktoré subjekty	11 (4)       

18	

0			
						
	Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom):			MPSVR SR, 26.10.2004 a 3.11.2004, na úrovni štátnych tajomníkov, 1.2.2005 a 7.2.2005 na úrovni ministrov, rozpory odstránené
MF SR 7.2.2005, rozpory odstránené
MF SR k Doložke...., máj/jún 2005, rozpory odstránené		
	Počet odstránených pripomienok:	3 				
	Počet neodstránených pripomienok:	0				

Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	Poznámka	
		Z	A	pri A: spôsob zapracovania		
		O	C	pri C: vysvetlenie, spôsob zapracovania	…	
			N	pri N: zdôvodnenie nezapracovania		
Ministerstvo hospodárstva SR	V závere Predkladacej správy  sa  uvádza, že dopady na štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov, dopady na  zamestnanosť, atď. sú vyjadrené v Doložke finančných, ekonomických, ... vplyvov, ktorá má byť súčasťou materiálu. Uvedená doložka však v predmetnom materiály chýba. Navrhujeme ju preto doplniť. Legislatívny zámer vychádza z viac zdrojového financovania dlhodobej starostlivosti a tiež pojednáva o delimitácii pracovníkov z MPSVR SR do novozriadenej jednotky na MZ SR. Vzhľadom na uvedené nie je možné predložiť materiál na rokovanie vlády bez Doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, či vplyvov na zamestnanosť.	O	A	Doložka bola doplnená.		
	Na str. 6 v závere odseku „Štandardy“ sa uvádza, že MZ SR nemôže byť zriaďovateľom, či zakladateľom žiadneho zariadenia dlhodobej starostlivosti. Odporúčame do legislatívneho zámeru doplniť ako samostatný bod aj skutočnosť,  kto bude zriaďovateľom či zakladateľom takéhoto zariadenia ( obec, vyšší samosprávny kraj ...).	O	A	Uvedené skutočnosti boli v materiály doplnené.		
	Na str. 9 v bode „5. 1. 2 Špecializované posudkové tímy zodpovedajú za:“  odporúčame doplniť prvú odrážku v znení „posudzovanie jednotlivých klientov a  rozhodovanie o oprávnení na služby, pomôcky a dávky dlhodobej starostlivosti vrátane posúdenia príjmových a majetkových pomerov klientov“, keďže tento tím rozhoduje aj o priznaní peňažných príspevkov zo štátneho rozpočtu. 	O	A	Uvedené skutočnosti boli v materiály doplnené.		
	Na str. 12 v bode „7.3 Štruktúra špecializovaného posudkového tímu“ sa v závere uvádza, že v prípade potreby sa posudzovanie klienta môže konať aj pri lôžku pacienta v zdravotníckom zariadení, v jeho domácnosti, atď. Odporúčame v tomto odseku doplniť skutočnosť, že klient či pacient, ktorý potrebuje dlhodobú starostlivosť, by mal byť vždy prizvaný, resp. navštívený špecializovaným posudkovým tímom pri  posudzovaní a zaradení do dlhodobej zdravotnej starostlivosti.	O	A	Uvedené skutočnosti boli v materiály doplnené.		
	
V uvedenom zámere by nemalo chýbať ani to, že pri posudzovaní príjmovej či majetkovej stránky dospelého klienta vyžadujúceho si dlhodobú starostlivosť by sa nemali brať do úvahy príjmy či majetok rodinných príslušníkov, len čisto príjmová a majetková stránka samotného klienta.	O	A	Toto platí v prípade trvalého umiestnenia klienta v inštitucionálnej starostlivosti. V ostatných prípadoch sa prihliada na príjem spoločne posudzovaných osôb podľa zákona o hmotnej núdzi.		
	Pri zodpovednosti platobných inštitúcií v systéme dlhodobej starostlivosti ( tabuľka 2 na str. 23) by bolo vhodné zvážiť, či jednotlivé príspevky, resp. dávky by nemala vyplácať len jedna platobná inštitúcia pre lepšiu orientáciu klientov a zjednodušenie (navrhnuté sú aj zdravotné poisťovne aj regionálne integračné centrá). 	O	A	Dohodou medzirezortného pripomienkového konania a rozporového konania je, že všetky platby budú vykonávať zdravotné poisťovne. Integračné centrá nebudú výplatným miestom.    		
	Odporúčame gramatickú korekciu textu materiálu. 	O	A	Gramatická korekcia bola vykonaná podľa pripomienok Úradu vlády.		
Ministerstvo financií SR	V predkladacej správe sa uvádza, že priamy finančný, ekonomický a environmentálny dopad predmetného návrhu a jeho vplyv na zamestnanosť je vyjadrený v doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, ktorá však nie je k návrhu pripojená. V tejto súvislosti sa k rozpočtovým dôsledkom návrhu budem môcť vyjadriť až po jeho dopracovaní. Materiál navrhuje riešiť problematiku prekrývania sociálnych a zdravotníckych služieb a ich financovania. V uvedenej súvislosti odporúčam, aby spolupredkladateľom návrhu bolo aj ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny.	O	A	Doložka bola doplnená. 
Ministerstvo zdravotníctva súhlasí s čo najtesnejšou spoluprácou s ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny. 	Pripomieky zaslané po termíne.	
	Návrh uvažuje s vytvorením ďalšej špecializovanej štátnej správy, s čím v súvislosti s nedávno ustanovenou špecializovanou štátnou správou v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti nemožno zatiaľ súhlasiť. Taktiež nesúhlasím s navrhovaným vyplácaním štátnych dávok, resp. príspevkov zdravotnými poisťovňami, ktoré budú akciovými spoločnosťami.	O	C	Nepôjde o novovytvorenú štátnu správu, ale o presun problematiky a pracovníkov z  úradov práce, sociálnych vecí a rodiny do centier dlhodobej starotlivosti a integračných centier zdravotných poisťovní v forme prenesenej štátnej správy.
Zdravotné poisťovne budú viesť oddelenú správu prostriedkov dlhodobej starostlivosti na oddelených účtoch.		
	K fondu dlhodobej starostlivosti Ministerstva zdravotníctva SR spravovanému v zdravotných poisťovniach je potrebné uviesť, že ak budú zdravotné poisťovne podľa nového zákona o zdravotných poisťovniach akciovými spoločnosťami, nemôžu vytvárať fondy priamymi platbami. Fondy sa v súlade so IV. Smernicou Rady európskeho spoločenstva tvoria iba zo zisku. Podľa predloženého návrhu legislatívneho zámeru sa prostriedky zo štátneho rozpočtu budú používať na dlhodobú starostlivosť a v takom prípade pôjde o dotáciu z rozpočtovej kapitoly ministerstva zdravotníctva do zdravotných poisťovní. Ak je takáto dotácia účelovo určená na konkrétne použitie, odporúčam, aby sa z nej následne tvorila rezerva na dlhodobú starostlivosť.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná, prostriedky zo štátneho rozpočtu nebudú mať charakter „fondu“.  
Prostriedky zo štátneho rozpočtu na dlhodobú starostlivosť budú zdravotné poisťovne spravovať oddelene. 
		
	K bodu 11.1: 
V druhom odseku sa uvádza, že objem dostupných verejných zdrojov pre dlhodobú starostlivosť je ohraničený úrovňou prostriedkov, ktoré budú vyčlenené v štátnom rozpočte a v rozpočtoch  zdravotných poisťovní a územnej samosprávy. V ďalších odsekoch sa uvádza, že nárok klientov na konkrétnu úroveň služby, pomôcky alebo na dávku je podmienený dostupnosťou zdrojov.

V tejto súvislosti je potrebné vypracovať dopadovú štúdiu v kontexte na súčasný systém, najmä pokiaľ ide o o sociálne dávky. Je potrebné kvantifikovať riziká  najmä z toho dôvodu, že v legislatívnom zámere sa uvažuje s viaczdrojovým systémom, pričom s finančnými prostriedkami, ktoré budú poskytované zo štátneho rozpočtu a z verejného zdravotného poistenia budú hospodáriť zdravotné poisťovne, ktoré budú súkromné akciové spoločnosti. To znamená, že v rámci zabezpečovania dlhodobej starostlivosti sa uvažuje s presunom poskytovania dávok z prostriedkov štátneho rozpočtu , ktoré doteraz zabezpečovali štátne resp. verejnoprávne inštitúcie , do obchodných spoločností, ktoré budú podnikateľské subjekty. Pri nedostatku zdrojov sa môže stať, že nebude možné garantovať sociálne a zdravotné zabezpečenie v takom množstve a kvalite a každému občanovi ako doteraz, pokiaľ si to občan neuhradí zo svojich súkromných zdrojov. Toto riziko je tu o to väčšie, že organizácie, ktoré zabezpečovali túto oblasť sociálnej politiky, podliehali iným kontrolným mechanizmom než budú podliehať zdravotné poisťovne – akciové spoločnosti.
 
V tejto súvislosti by stálo za úvahu, či by sa poskytovanie a financovanie dlhodobej starostlivosti nemalo zabezpečovať len prostredníctvom zdravotných poisťovní, ktoré budú štátne akciové spoločnosti( Všeobecná zdravotná poisťovňa a Spoločná zdravotná poisťovňa). Takéto riešenie by bolo vhodné aj z pohľadu zabezpečenia dostatočne účinného kontrolného systému.	O	A	Odhady dopadov v kontexte na súčasný systém podľa podkladov ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a podľa analýz ministerstva zdravotníctva boli v materiály doplnené.

Kontrola bude prostredníctvom Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.		
	K bodu 11.2. 
V tomto bode sa uvažuje o viaczdrojovom financovaní, čím dôjde k zmiešavaniu prostriedkov štátneho rozpočtu a prostriedkov verejného zdravotného poistenia so súkromnými zdrojmi.      
V tejto súvislosti je potrebné zabezpečiť oddelené sledovanie príjmov a čerpania týchto finančných prostriedkov v záujme zabezpečenia transparentnosti pri ich využívaní.	Z	A	Jasne formulované osobitné spravovanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu bolo doplnené. Zdravotné poisťovne budú spravovať prostriedky zo štátneho rozpočtu určené na sociálne služby, pomôcky a dávky oddelene od ostatných prostriedkov a aktív poisťovní. 
Kontrola príjmov a čerpania oddelene spravovaných prostriedkov bude tiež oddelená. 		
	K bodu 11.3. a 11.3.1. :
V uvedených bodoch sa uvažuje s integráciou prostriedkov zo štátneho rozpočtu na dlhodobú starostlivosť do fondu MZ SR, spravovaného zdravotnými poisťovňami. To znamená, že sa uvažuje o vytvorení osobitného a samostatného fondu dlhodobej starostlivosti Ministerstva zdravotníctva SR v zdravotných poisťovniach. Transfér prostriedkov na financovanie dávok, pomôcok a služieb dlhodobej starostlivosti sa má realizovať zo štátneho rozpočtu (MZ SR) do osobitného fondu v zdravotných poisťovniach.

V tejto súvislosti žiadame doriešiť nasledovné okruhy otázok: 
a)	v predmetných ustanoveniach sa hovorí, že pôjde o fond MZ SR, ktorý budú spravovať poisťovne, čo je v praxi ťažko realizovateľné, lebo ak je to fond ministerstva, ktoré je rozpočtovou organizáciou a hospodári na cashovom princípe, malo by ho aj spravovať. Akciová spoločnosť hospodári na princípe nákladov a výnosov, potom nie je jasné, aký rozpočet bude zostavovať či pôjde o rozpočet príjmov a výdavkov alebo rozpočet nákladov a výnosov,
b)	súčasne je potrebné doriešiť, kto bude zodpovedať za hospodárenie s prostriedkami tohto fondu, keď na jednej strane ide o fond MZ SR, na druhej strane s jeho prostriedkami bude nakladať iný subjekt – obchodná spoločnosť.	Z	A	Oddelene spravované prostriedky zo štátneho rozpočtu budú mať charakter príjmov a výdavkov.		
	K bodu 11.6. 
V uvedenom bode sa deklaruje, že integrovaný systém bude oveľa efektívnejší, minimalizujú sa duplicity vo financovaní a zdravotné poisťovne majú vytvorené informačné, technické a personálne podmienky.

V tejto súvislosti je potrebné upozorniť, že problematika dlhodobej starostlivosti nebola doteraz v zdravotných poisťovniach riešená, čiže je nová, nemôžu mať s ňou skúsenosti, zdravotné poisťovne preberú časť problematiky z oblasti zabezpečovania sociálnej politiky, ktorú doteraz zabezpečovali iné inštitúcie iného rezortu . 

V súvislosti s tým, že zdravotné poisťovne sa budú transformovať na akciové spoločnosti, budú musieť prebudovať celý svoj doterajší informačný systém a vytvoriť nové technické aj personálne podmienky. Doterajší systém účtovania je úplne iný ako systém účtovania platný pre podnikateľské subjekty, t.j. tieto dva systémy nie sú kompatibilné.  

Z tohto aspektu vidím skôr riziko, že integrácia do jedného systému si na začiatok vynúti zvýšené náklady a v neposlednom rade môže ohroziť poskytovanie dávok, ktoré boli poskytované zo sociálneho systému (prebiehajúca transformácia zdravotných poisťovní a vytváranie  ďalšieho nového systému súčasne).

Nové reformné zákony pripúšťajú možnosť vzniku aj ďalších nových zdravotných poisťovní pri splnení stanovených kritérií. V tomto prípade nové subjekty nebudú mať skúsenosti ani s poskytovaním zdravotného poistenia a zdravotnej   starostlivosti, ani s poskytovaním dlhodobej starostlivosti.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná v tom zmysle, že do systému dlhodobej starostlivosti v zdravotných poisťovniach prejdú odborníci na problematiku sociálej pomoci z úradov práce, sociálnych vecí a rodiny. Zdravotné poisťovne majú skúsenosti s výplatou peňažných platieb. 
Podmienky pre novovzniknuté zdravotné poisťovne budú od začiatku určovať ich povinnosť zabezpečiť pre poistencov dlhodobú starostlivosť.		
	V zákone o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou poisťovňou a o zmene a doplnení niektorých zákonov je definované, ako Úrad pre dohľad postupuje pri plnení úloh, ktoré patria do jeho pôsobnosti „...postupuje úrad nestranne a nezávisle od štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy, iných orgánov verejnej moci...“.
Ustanovenie predloženého legislatívneho návrhu zákona o tom, že o odvolaní proti rozhodnutiu Úradu rozhoduje MZ SR spochybňuje nezávislosť Úradu pre dohľad, ktoré je deklarované vo vyššie uvedenom zákone.	O	A	Ustanovenie o tom, že o odvolaní proti rozhodnutiu Úradu pre dohľad rozhoduje MZ SR, bolo vypustené.		
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	Nie je jasné postavenie špecializovaného posudkového tímu ako nového orgánu na posudzovanie vyššieho rozsahu  starostlivosti.
	O	A	Posudková činnosť v oddeleniach dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní bude vykonávať prenesený výkon štátnej správy.		
	Navrhovaná zásada, podľa ktorej by nemohli byť prehlasovaní členovia špecializovaného posudkového tímu, ktorí zastupujú obce, resp. zdravotné poisťovne  v procese posudzovania vyššieho rozsahu dlhodobej starostlivosti nezodpovedá zásade rovnosti hlasov každého jedného člena komisie.	O	A	Uvádzaná zásada bola vypustená.		
	Návrh zrušiť  zákon NR SR č. 273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov a zákon NR SR č. 98/1995 Z. z. v neskorších predpisov je obsolétny keďže tieto zákony boli už zrušené zákonom o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákonom o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o náhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti.	O	A	Uvedené bolo zosúladené s aktuálnym právnym stavom.		
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	Osobitné právne predpisy odporúčame citovať podľa platných Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky tak, že pri prvej citácii sa použije úplná citácia, napr.:
„zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov, zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády  a organizácii ústredných orgánov štátnej správy, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov,...“;
pri každej ďalšej skrátená, napr.:
„zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z.	v znení neskorších predpisov,...“.	O	A	Citácie boli zosúladené podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR.
		
	Pri označovaní ústredných orgánov štátnej správy odporúčame používať úplné označenie, napr. „Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky“ a pre ďalšie použitie odporúčame vytvoriť legislatívnu skratku, napr. „ministerstvo“, pričom upozorňujeme, že  podľa platných Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky „ako legislatívnu skratku nemožno použiť skratku zostavenú zo začiatočných písmen slov“.	O	A	Označovanie orgánov štátnej správy bolo zosúladené podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR.
		
	K časti 5 kapitole 5.1.1 – Odporúčame použiť úplnú citáciu osobitného právneho predpisu takto:
„zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“.	O	A	Citácia bola upravená.
		
	K časti 6 – Materiál odporúčame doplniť o údaje, kedy a kde budú regionálne integračné centrá vytvorené,  kedy a do ktorých zdravotných poisťovní bude presunutá ostatná časť zamestnancov územných úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, a tiež akým spôsobom sa bude riešiť problematika prechodu práv a povinností z existujúcich pracovnoprávnych vzťahov.	O	A	Integračné centrá (IC) budú vo vybraných pobočkých zdravotných poisťovní  v krajských mestách a vytvoria si pobočky na území kraja.  Časť zamestnancov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny bude presunutá na základe analýzy počtu klientov do zdravotných poisťovní počas legisvakačného obdobia. Štátnozamestnanecké miesta pre problematiku sociálnej pomoci v úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny budú zrušené, príslušným pracovníkom budú ponúknuté pracovné miesta v oddeleniach dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní.  Presunutí pracovníci budú mať pracovnoprávne vzťahy k zdravotným poisťovniam.		
	K časti 7 kapitole 7.2 k prvej vete – Slovo „jeho“ odporúčame nahradiť slovom „jej“, pretože sa vzťahuje na „osobu“.			O 	A	Uvedené upresnenie bolo zapracované.
		
	K časti 9 k štvrtej vete – Slovné spojenie „upovedomí... na porušenia právnych predpisov“ odporúčame nahradiť slovami „upovedomí... o porušení právnych predpisov“ alebo „upozorní... na porušenie právnych predpisov“.		O	A	Uvedené upresnenie bolo zapracované.
		
	K časti 10 k druhej vete – slovo „vydáva“ za slovom „správy“ odporúčame vypustiť z dôvodu duplicity.	O	A	Uvedené bolo upravené v zmysle pripomienky.		
	K časti 10 k siedmemu odseku - Slovo „mŕtvu“ odporúčame nahradiť slovom „mŕtveho“, pretože sa vzťahuje na „držiteľa povolenia“.	O	A	Uvedené bolo upravené v zmysle pripomienky.		
	K časti 14 k druhému odseku – Vetu za druhou čiarkou odporúčame preformulovať takto:
„..., je klient podľa zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov oprávnený požadovať náhradu škody.“.	O	A	Uvedené bolo upravené v zmysle pripomienky.		
	Materiál odporúčame doplniť o doložku finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, vzhľadom na skutočnosť, že v predkladanom návrhu chýba, hoci sa na ňu predkladateľ v predkladacej správe odvoláva.	O	A	Doložka bola doplnená.		
Ministerstvo vnútra SR	V návrhu predmetného legislatívneho zámeru chýba zhodnotenie finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, ktoré musí byť vyjadrené v príslušnej doložke, pretože navrhovaná právna úprava bude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov. Predmetný návrh je preto v rozpore s čl. 8 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O	A	Doložka bola doplnená.		
	Navrhujú sa vytvoriť nové príspevkové inštitúcie (regionálne integrované centrá) namiesto toho, aby sa zlepšila práca doterajších (úrady práce, sociálnych vecí a rodiny). Bude to znamenať nárast výdavkov zo štátneho rozpočtu.	O 	A	Materiál bol zmenený v tom zmysle, že sa nevytvoria samostatnépríspevkové organizácie, ale integračné centrá budú súčasťou centier dlhodobej straostlivosti vo vybraných pobočkách zdravotných poisťovní, čím sa obmedzí potreba nárastu výdavkov zo štátneho rozpočtu. Mierny nárast výdavkov pre integračné centrá bude využitý pre lepšie riešenie integrácie občanov s ŤZP do spoločnosti.		
	V prípade vzniku regionálnych integračných centier, tieto by mali vyplácať aj peňažné dávky jednotlivcom, pretože zdravotné poisťovne môžu vykonávať platby iba poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, pretože nemajú personálne a materiálne vybavenie na takúto agendu.	O	A	Integračné centrá nebudú vyplácať individuálne príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov zdravotného postihnutia.  		
	Verejné financie cez zdravotné poisťovne (zo zdravotného poistenia) nepostačujú ani na úhradu zdravotnej starostlivosti a predkladá sa ich použitie aj na sociálne účely, čo je prinajmenšom neetické.	O	A	V materiály je upresnené, že v žiadnom prípade sa prostriedky z verejného zdravotného poistenia nepoužijú aj na sociálne účely. 		
	Zdravotné poisťovne nemajú mechanizmy ani dôvod na vykonávanie kontroly neformálnych poskytovateľov dlhodobej starostlivosti. Malo by to zostať úlohou regionálnych integračných centier. 	O	A	Novonavrhovaným usporiadaním prenesenej štátej správy na zdravotné poisťovne budú  tieto mať kapacity a dôvody tie isté, ako dnes majú úrady práce, sociálnych vecí a rodiny.		
	Podľa nášho názoru je potrebné, aby sa pri tvorbe tak závažnej právnej úpravy zúčastnili aj príslušní experti.	O	A	S pripomienkou sa vyslovuje súhlas, experti sa prípravy materiálu zúčastňujú.		
	Názov odporúčame upraviť takto: „Legislatívny zámer zákona o dlhodobej zdravotnej starostlivosti a sociálnej starostlivosti“. Z navrhovanej úpravy bude zrejmé, že zákon bude integrovať zdravotnú aj sociálnu starostlivosť, čo z doterajšieho návrhu nie je dostatočne zrejmé. Súčasne bude názov navrhovanej právnej úpravy v súlade s bodom 15 Legislatívnych pravidiel vlády SR.	O	A	Pripomienka sa akceptuje. Názov zákona bol rozšírený na „Zákon o dlhodobej sociálnej a zdravotnej starostlivosti“ s praktickým použitím skratky „zákon o dlhodobej starostlivosti“.		
	V poslednej vete bodu 2.1 je potrebné slová „ktorým boli zbavený“ je potrebné nahradiť slovami „ktoré boli zbavené“.	O	A	Uvedená veta bola primerane upravená.		
	V bode 2.3 v druhom odseku odporúčame za slová „s nižším rozsahom“ vložiť slovo „starostlivosti“. V tom istom odseku tretiu vetu odporúčame upraviť gramaticky a zároveň odôvodniť nižšiu úhradu za službu poskytovanú uvádzaným poskytovateľom. 
	O	A	Uvedená formulácia bola primerane doplnená. Cieľom nižšej úhrady za služby poskytované uvádzaným poskytovateľom je zabezpečiť väčší dôraz na skutočné poskytnutie služieb, čo bolo v materiály doplnené.		
	V bode 3.3 odporúčame text upresniť tak, aby z neho bolo zrejmé, že jednotka dlhodobej starostlivosti je súčasťou ministerstva zdravotníctva	O	A	Text bol upresnený.		
	V bode 5.1.2 odporúčame upresniť postavenie špecializovaného posudkového tímu. Aj keď zo zaradenia úpravy tejto otázky vyplýva, že má ísť o orgán štátnej správy, nie je zrejmé na akej úrovni tento má byť vytvorený. Na zváženie je aj názov takéhoto orgánu štátnej správy. V tomto smere odporúčame predkladaný materiál upresniť. 
	O	A	Bol upravený názov a upresnené postavenie centier dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní, ktoré budú vykonávať posukové činnosti.		
	V bode 7.4 nie je jasné, prečo je z konania špecializovaného posudkového tímu vylúčený § 70 správneho poriadku, najmä keď v súlade s citovaným ustanovením materiál predpokladá, že zákon ustanoví, že právoplatné rozhodnutia vo veciach dlhodobej starostlivosti sú preskúmateľné súdom. Odporúčame preto patričnú úpravu textu. Zároveň odporúčame uviesť dôvody vylúčenia príslušných ustanovení správneho poriadku, resp. uviesť podľa čoho sa bude spravovať výkon právoplatných rozhodnutí špecializovaných posudkových tímov. 
	O	A	Materiál bol upravený v zmysle pripomienky.		
	Z bodu 10 nie je dostatočne zrejmé kto bude rozhodovať v druhom stupni o udelení, dočasnom pozastavení a zrušení povolenia na poskytovanie dlhodobej starostlivosti, keď v prvom stupni je príslušné Ministerstvo zdravotníctva SR.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná, rozpory preskúma súd.		
	V bode 11.8 je potrebné definovať pojem „odľahčovacie služby“.	O	A	Definícia bola doplnená.		
	V bode 11.3 časť materiálu o vytvorení fondu dlhodobej starostlivosti ministerstva zdravotníctva spravovaného v zdravotných poisťovniach je právne nejasná, preto odporúčame túto časť dopracovať.	O	A	Spôsob vytvorenia oddelene spravovaných účtov dlhodobej starostlivosti bol upresnený a zmenený.		
	V bode 14 na strane 32 piata odrážka je potrebné pojem „tréning“ nahradiť iným vhodnejším výrazom, pretože citovaný pojem je nevhodný. 
	O	A	Pripomienka bola akcpetovaná, termín bol vypustený.		
	V bode 15 v „zrušovacích ustanoveniach“ sa uvádza potreba noviel právnych predpisov bez ich zrušenia, resp. zrušenia časti ustanovení. Odporúčame potrebu noviel príslušných právnych predpisov uviesť v samostatnom bode, a to najmä v nadväznosti na parlamentom už schválené nové predpisy v zdravotníctve, a zároveň upresniť citácie príslušných právnych predpisov. 
	O	A	Materiál bol v zmysle pripomienky upravený a doplnený.		
Ministerstvo obrany SR	Po oboznámení sa s obsahom návrhu legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti Vám oznamujeme nasledovné : 
 Odporúčame  upresniť označenie zákona o dlhodobej starostlivosti a to napríklad takto :     „ Zákon o dlhodobej  zdravotnej a sociálnej starostlivosti.“ 
Odôvodnenie : Označenie zákona je veľmi všeobecné., preto odporúčame upresniť jeho znenie i s prihliadnutím na vymedzenie základného pojmu „dlhodobá starostlivosť“ v texte materiálu, v časti C. 2.1. Legislatívny zámer zákona o dlhodobej starostlivosti.	O	A	Názov bol primerane upravený s použitím skratky „zákon o dlhodobej starostlivosti“.		
Ministerstvo spravodlivosti SR	V predloženom návrhu je potrebné  upraviť konanie, tak, aby bolo zrejmé v ktorých prípadoch a z akého dôvodu sa nepoužije všeobecný predpis o správnom konaní. Navrhovaná úprava je neprehľadná a zmätočná najmä v otázke rozhodovania o dlhodobej starostlivosti  a udeľovania akreditácií poskytovateľom dlhodobej starostlivosti. Kontradiktórne je vylúčenie použitia §  70 správneho poriadku v rozhodovacom procese dlhodobej starostlivosti ( bod 7.4) a následne konštatovanie  o preskúmateľnosti  súdom.	O	A	Materiál bol upravený v zmysle pripomienky.		
	Je potrebné definovať orgány „jednotka dlhodobej starostlivosti“, „špecializovaný  posudkový tím“, „regionálne integračné centrum“, „koordinátor“ a spôsob ich konštituovania; z návrhu vyplývajú len ich kompetencie. Úplne neprijateĺné je pre posudzovaciu a rozhodovaciu činnosť použitie slovných spojení „ošetrujúci lekár a poverený pracovník obce“, „ošetrujúci lekár a zástupca obce“, „lekár a obec“ , „uvedení(?) zamestnanci Ministerstva zdravotníctva“ a pod..  
	O	A	Kreovanie a terminológia orgánov boli upravené, termíny boli definované (jednotka dlhodobej starostlivosti je sekcia MZ SR, špecializovaný posudkový tím je súčasťou centra dlhodobej starostlivosti zdravotnej poiťovne a vykonáva prenesenú štátnu správu, integračné centrum je súčasťou centra dlhodobej starostlivosti vo vybraných pobočkách zdravotných poisťovní v krajských mestách. Ošetrujúci lekár je definovaný odkazom na zákon o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti. Pojem poverený pracovník obce  je nahradený slovom obec. Spojenie lekár a obec  je nahradené pojmami ošetrujúci lekár a obec. Slovo „uvedení“ bolo vypustené.		
	V bode 5.2.1 „financovanie služieb dlhodobej starostlivosti  obcou“  a „uhradenie súvisiacich služieb za klienta, ktorý  nie je schopný si ich zaplatiť, obcou“ môže, vzhľadom na prepojenie na rozhodovaciu právomoc obce,  toto jej rozhodovanie ovplyvniť , nakoľko bude vychádzať zo svojich finančných možností.	O	A	Rozdiel za náklady za súvisiace služby platí obec zo zákona, rozhodovanie a financovanie dlhodobej starostlivosti nižšeho rozsahu je kompetenciou obce.		
	V návrhu legislatívného zámeru  je potrebné vymedziť  vzťah   zákona o dlhodobej starostlivosti k zákonom, ktoré sú obsahom reformy zdravotníctva. 	O	A	Pripomienka bola akceptovaná, boli uvedené vymedzenia k zákonom, ktoré sú obsahom reformy zdravotníctva.		
	K bodu 3 - v por. čísle 3  upozorňujeme , že  v zmysle § 61 ods. 1 správneho poriadku „rozklad“ možno podať len proti rozhodnutiu ústredného orgánu štátnej správy, vydanému v prvom stupni; „jednotku dlhodobej starostlivosti“ nemožno považovať za takýto orgán- ide o nepriamu novelu správneho poriadku, čo je legislatívne neprípustné.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná		
	K bodu 3 - v por. č. 6 odporúčame konkretizovať „schopnosť platiť“ v nadväznosti na výšku sumy životného minima ale aj na sociálne a majetkové pomery klienta.	O	A	Materiál bol primerane upravený.		
	K bodu 4 -nie je zrejmý dôvod, prečo by ošetrujúci lekár mal absolvovať „pravidelné školenia v oblasti dlhodobej starostlivosti“; jeho poslaním je posúdenie zdravotného stavu a poskytnutie zdravotnej starostlivosti, na čo je plne kvalifikovaný.	O	A	Ide o bežný postup v ďalšom vzdelávaní lekárov. Lekár posudzuje zdravotný stav v celkovom kontexte rodinného a sociálneho prostredia.		
	K bodu 5.1.1 - odporúčame „zodpovednosť za rozhodovanie „ nahradiť  „rozhodovaním“; jednotka dlhodobej starostlivosti , ktorá podľa bodu 3.3  má udeľovať akreditáciu, je zrejme iba organizačným útvarom ministerstva.
	O	A	Pripomienka bol akceptovaná, materiál bol primerane upravený.		
	K bodu 5.1.1 - je potrebné vymedziť postavenie „koordinátora“, ako štátneho zamestnanca, vzhľadom na odkaz na zákon o štátnej službe.	O	A	Funkcia koordinátora bola vypustená.		
	K bodu 5.1.2 	- odporúčame „zodpovednosť za rozhodovanie „ nahradiť „rozhodovaním“; podľa  bodu 5.1.1 špecializovaný posudkový tím vydáva rozhodnutia.	O	A	Výrazy boli primerane upravené podľa pripomienky.		
	K bodom 5.3 a 5.4 - vzhľadom na úvodnú vetu je potrebné  gramaticky zosúladiť (...zodpovedá za...-.vydáva... , atď.).	O	A	Pripomienka sa akceptuje.		
	K bodu 6 - z navrhovanej pôsobnosti zdravotných poisťovní podľa bodu 5.4 nevyplýva, že by bola potrebná delimitácia „zvyšku“ pracovníkov z územných úradov práce, sociálnych vecí a rodiny do zdravotných poisťovní.	O	A	Akceptuje sa, termín „zvyšok“ zmenený bol na „časť“ pracovníkov v súlade s rozsahom presunutých činností.		
	K bodu 7 - je potrebné formulačne upraviť ,najmä slovo „osoba“ inak vyjadriť, napr. „žiadateľ“.	O	A	Materiál bol upravený v zmysle pripomienky.		
	K bodom 7.1. až 7.4. - je nevyhnutné zadefinovať zriadenie a postavenie špeciálneho posudkového tímu, i vo vzťahu ku konaniu ( vid všeobecnú časť pripomienok).	O	A	Akceptuje sa, postavenie a zriadenie posudkových činností ako štátnej správy prenesenej na zdravotné poisťovne  bolo upravené.		
	Podľa bodu 7 je špecializovaný posudkový tím orgánom štátnej správy; podľa bodu 7.3 sú však jeho súčasťou i zástupcovia inštitúcií, ktoré financujú vyšší rozsah  dlhodobej starostlivosti t.j. zdravotné poisťovne ( i po transformácii na akciové spoločnosti ?) a obce.	O	A	Materiál je upravený tak, že orgánom s preneseným výkonom štátnej správy v oblasti posudkových činností je zdravotná poisťovňa. Revízny lekár poisťovne a obec trvalého bydliska žiadateľa sú do posudkovej komisie prizývaní.		
	K bodu 7.4 - nie je zrejmé ako  osoba, ktorá „vzhľadom na svoj vek... nedokáže  rozhodovať o svojej starostlivosti“   môže „písomne splnomocniť príbuzného....“.	O	A	Materiál bol primerane upravený.		
	K bodu 9 -  Nie je zrejmé o aký „Úrad pre dohľad“ ide ; iba podľa bodu 15 možno dedukovať, že predkladateľ má na mysli Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou   zriadený Zákonom o zdravotných poisťovniach ,dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých  zákonov, ktorý NR SR schválila 21. 9. 2004. Bolo by vhodné, v takom prípade, aby bol uvedený celý názov úradu, prípadne s jeho zavedenou legislatívnou skratkou „úrad“.
V prípade, ak sa jedná o uvedený „úrad“ je zbytočné upravovať konanie toho úradu, nakoľko toto upravuje cit. zákon.	O	A	Materiál bol podľa pripimienky doplnený a upresnený o rozšírené kompetencie „Úradu...“.		
	K bodu 15 - citáciu zákonov, ktoré sa majú  zrušiť je potrebné aktualizovať, doplniť o názvy príslušných zákonov a konkretizovať ustanovenia, ktoré sa budú novelizovať, s príslušným odôvodnením.	O	A	Materiál bol primerane upresnený.		
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	Zásadné pripomienky systémového charakteru:
Zásadne nesúhlasím, že zavedením systému dlhodobej starostlivosti dôjde k zvýšeniu funkčnosti, transparentnosti a efektívnosti systému oproti dnešnému stavu. V navrhovanom systéme ide len  o vytvorenie novej organizácie štátnej správy, ktorá presunom zamestnancov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny na úseku posudkových činností v podstate zachováva súčasný stav, a tým nedáva novú motiváciu tímu zamestnancov, ktorí rozhoduje, k zvýšeniu  efektívnosti systému. Zároveň samotným právom veta zdravotných poisťovní dochádza k nejasnej zodpovednosti.
Naopak, v oblasti korupcie a klientelizmu môže dôjsť k zhoršeniu, nakoľko sa zvyšuje voľnosť v rozhodovaní oproti dnešnému stavu. Zároveň však vyššiu mieru motivácie zdravotných poisťovní nemožno predpokladať, nakoľko zdravotné poisťovne v navrhovanom systéme budú hospodáriť so štátom prideleným fondom. Teda, nie je predpoklad zvýšenia kvality poskytovaných služieb v rámci systému dlhodobej starostlivosti.	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Uvedený výrok bol vypustený. Prenesená štátna správa dlhodobej starostlivosti bola presnejšie definovaná. Zdravotné poisťovne, ktoré ju budú vykonávať, majú jasnejšie definovanú zodpovednosť. „Právo veta“ zdravotných poisťovní bolo z materiálu vypustené. 		
	Zásadne nesúhlasím so zložením špecializovaného posudkového tímu, nakoľko členom špecializovaného posudkového tímu bude vždy jednak zástupca obce, ktorej obyvateľ je posudzovaný, ako aj zástupca zdravotnej poisťovne, ktorá ho poistí. Z uvedeného dôvodu organizovanie činnosti špecializovaného posudkového tímu v praktickej rovine je nerealizovateľné. 	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Materiál bol zásadne upravený. Prizvaným zástupcom zdravotnej poisťovne bude revízny lekár, prizvaný zástupca obce sa práce posudkového tímu zúčastňuje len pri posudzovaní obyvateľa obce. 		
	Zároveň zásadne nesúhlasím s navrhovanou pôsobnosťou regionálnych integračných centier v oblasti zabezpečovania poskytovania alebo požičiavania  pomôcok a iného vybavenia pre klientov dlhodobej starostlivosti, ako jediného možného poskytovateľa, nakoľko  sa tak vytvára štátny monopol v uvedenej oblasti. 	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Materiál bol upresnený, integračné centrum poskytuje pomoc a radu klientovi pri zabezpečovaní potrebných pomôcok a služieb a zabezpečuje poradenstvo a agentúrne služby pri zachovaní plurality poskytovateľov, aby bol vylúčený akýkoľvek monopol.		
	Predložený návrh  v oblasti financovania predpokladá zabezpečovanie financovania sociálnych služieb, ktoré sú v súčasnosti  poskytované v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC z rozpočtu príslušného VÚC.  Z uvedeného dôvodu budú postupne klesať nároky na rozpočty VÚC a stúpať nároky na štátny rozpočet. Zásadne žiadam uvedenú situáciu riešiť, a to predovšetkým  vo vzťahu k fiskálnej decentralizácii. 	Z	A	Dopady na financovanie sú uvádzané v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Finančné zdroje, ktoré budú originálnymi príjmami VÚC, budú slúžiť na financovanie sociálnych služieb osobám umiesteneným v ústavných zariadeniach pred získaním povolenia na poskytovanie dlhodobej starostlivosti na území kraja. Originálne zdroje VÚC budú podľa kompetencií VÚC použité tiež na poskytovanie poradenstva a prioritne na rozvoj a poskytovanie komunitných služieb dlhodobej starostlivosti  v kraji, čo bolo v materiály doplnené.		
	Navrhovaný systém dlhodobej starostlivosti predpokladá ďalšie fiskálne nároky, pričom ich v návrhu nekvantifikuje. Zásadne žiadam uvedené údaje doplniť.	Z	A	Doložka bola doplnená.		
	Zásadne nesúhlasím s možnosťou vymožiteľnosti poskytnutia dlhodobej starostlivosti nižšieho rozsahu zo strany občana prostredníctvom odvolania sa na súd, v prípade, že obec jej poskytnutie zamietne, napr. z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. 	Z	A	Na  výkon  všeobecného  dozoru  nad  vykonateľnosťou a zachovávaním  zákonov  a   iných  všeobecne  záväzných  právnych predpisov   obcami  sa   vzťahujú  všeobecné   predpisy  o výkone prokurátorského dozoru. O opravnom  prostriedku proti  rozhodnutiu starostu  rozhoduje podľa zákona o obecnom zriadení súd.		
	Zásadne nesúhlasím s konštatovaním, že návrh legislatívneho zámeru integruje zdravotnú a sociálnu starostlivosť, pomôcky a ostatné podporné nástroje potrebné na poskytovanie nevyhnutnej podpory osobám s dlhodobými funkčnými poruchami a jej cieľom je efektívna dostupnosť a reálna finančná udržateľnosť dlhodobej starostlivosti, ako aj kombinácie inštitucionálneho systému dlhodobej starostlivosti s poskytovaním starostlivosti členmi rodiny a príbuznými. Sme presvedčení, že terajší systém  je integrovaný, a to tak z hľadiska posudzovania, rozhodovania, poskytovania poradenstva a vyplácania dávok, ktorý sa zabezpečuje na jednom mieste – úrad práce, sociálnych vecí a rodiny, a to nielen pre účely kompenzácií, ale aj štátnych sociálnych dávok a pre posudzovanie na účely zamestnávania. Navrhovaný systém dlhodobej starostlivosti tieto činnosti roztriešťuje medzi minimálne štyri až  päť subjektov. Ide o zhoršenie fyzickej a časovej dostupnosti so súvisiacou nákladovosťou pre klienta (doprava, strata času, problémy v mobilite), ale i na príslušné orgány (administratíva, personálna a materiálno-technická nákladovosť). Zavádza sa režim platobného miesta v subjekte zdravotnej poisťovne, pričom ide o niekoľko zdravotných poisťovní, v ktorých ide naviac o spájanie poistného systému s daňovým prerozdeľovacím systémom, čo tiež zneprehľadňuje systém a sťažuje súvisiace finančné operácie. Tento systém by mal za následok ďalšiu reformu orgánov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny  a služieb zamestnanosti. Tieto dopady navrhovanej právnej úpravy nie sú predkladateľom vecne vymedzené ani vyčíslené, preto nemožno konštatovať, že navrhovaný systém je efektívnejší a menej nákladný. Nevyhnutnosť vytvoriť integrovaný systém zdravotnej a sociálnej starostlivosti pre občanov so zdravotným postihnutím a starších občanov je nezvratná, ale tak aby sme vylepšili doterajší systém. Navyše integrovaný systém pre oblasť trhu práce a sociálnych vecí bol zavedený len nedávno (1.1.2004), a je už funkčný.	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Uvedené konštatovanie bolo vypustené.  Fyzická a časová dostupnosť bude dostatočne zabezpečená cez miestne pracoviská oddelení dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní. 
Návrh dlhodobej starostlivosti ako novej verejnej služy rieši previazanosť sociálnej pomoci a zdravotnej starostivosti priamo pre klientov dlhodobej starostlivosti, nie pre sociálne a zdravotné zariadenia.
Zámerom dlhodobej starostlivosti ako novej verejnej služby je predovšetkým integrovať sociálne a zdravotné služby, pomôcky a tiež peňažné dávky a zároveň integrovať prístup k posudzovaniu, rozhodovaniu a financovaniu podľa klientov, a nie podľa zariadení. Klienti dlhodobej starostlivosti potrebujú prevažne sociálnu a zdravotnú starostlivosť. Každý klient dlhodobej starostlivosti bude mať zabezpečené služby dlhodobej starostlivosti na jednom mieste. 		
	Zdôrazňujem, že pripravovaný návrh zákona o sociálnych službách má byť právnym prostriedkom realizácie záväzku obsiahnutého v Programovom vyhlásení vlády SR, ktorý predpokladá v časti ,,Sociálne služby,, transformáciu sociálnych služieb na princípe decentralizácie a odštátnenia ich výkonu spolu so zavedením základných štandardov na financovanie a kvalitu sociálnych služieb. Zároveň sa predpokladá, že nová právna úprava sociálnych služieb bude riešiť aj problematiku prekrývania sociálnych a zdravotníckych služieb a ich financovania. Súčasne predložený legislatívny zámer nezohľadňuje významnú skutočnosť, že vláda SR uznesením č. 161/2004 zo dňa 25. februára 2004 k návrhu Koncepcie sociálnej a dlhodobej starostlivosti uložila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny predložiť  v termíne do 31. decembra 2004 návrh zákona o sociálnych službách a návrh zákona o peňažných dávkach občanom nevyžadujúcim dlhodobú starostlivosť. Vzhľadom na uvedené je zásadnou požiadavkou zabezpečiť previazanosť a vyváženosť úpravy právnych vzťahov pri poskytovaní dlhodobej starostlivosti navrhovaných predkladaným návrhom legislatívneho zámeru, s právnou úpravou právnych vzťahov pri poskytovaní sociálnych služieb v rámci pripravovaného zákona o sociálnych službách. V súlade s konštatovaním predkladateľa bude totiž naviac predmetom slobodného rozhodovania poskytovateľa sociálnych služieb či prejde do právneho režimu zariadenia dlhodobej starostlivosti podľa pripravovaného návrhu alebo nie, čo zákonite predpokladá existenciu oddeleného systému sociálnych služieb a systému dlhodobej starostlivosti ako dvoch samostatných druhov verejných služieb. V predloženom návrhu legislatívneho zámeru absentuje riešenie tejto otázky čo má za následok nepreviazanosť ba až chaotický prístup ku koncipovaniu právneho prostredia vrátane inštitucionálneho, organizačného a finančného zabezpečenia tohto systému.	Z	A	Systém dlhodobej starostlivosti integruje sociálne a zdravotné služby podľa jednotlivých klientov dlhodobej starostlivosti, nie podľa zariadení. Jednotlivé zariadenia budú poskytovať služby aj klientom dlhodobej starostlivosti aj klientom nevyžadujúcim dlhodobú starostlivosť.  Sociálne služby pre klientov nevyžadujúcich dlhodobú starostlivosť sa budú poskytovať podľa zákona o sociálnych službách.
Cieľom zavedenia dlhodobej starostlivosti ako novej verejnej služby nie je upravovať dnešný stav preväzovaním súčasných právnych úprav, cieľom je vytvoriť novú verejnú službu. Dlhodobá starostlivosť ako nová verejná služba z dvoch oddelených systémov (sociálneho a zdravotného) vytvára pre klientov jeden integrovaný systém, teda prináša koncepčné riešenie v súlade s Programovým vyhlásením vlády z roku 2002 a s uzneseniami vlády č. 161 a 206 z roku 2003. Zo stredno a dlhodobého hľadiska zavedenie dlhodobej starostlivosti odpovedá na nastupujúci výrazný nárast potrieb služieb dlhodobej starostlivosti. Slovenská republika je na začiatku štrukturálnych reforiem sociálej sféry a zdravotníctva, kedy sú nové perspektívne riešenia, akým je tiež nový systém dlhodobej starostlivosti, najpriechodnejšie.		
	Legislatívny zámer nerieši integráciu sociálnej pomoci a zdravotnej starostlivosti v zdravotníckych zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb, čo pokladám za základný právny problém. Podľa nášho názoru, táto previazanosť z hľadiska deklarovania potreby riešenia sociálnej medicíny v Programovom vyhlásení vlády SR z roku 2002,  mala byť  prioritne  riešená v novom  v legislatívnom zámere. V materiály sa deklaruje, že poskytovanie zdravotníckych pomôcok a potrieb, postakútnych výkonov v agentúrach domácej ošetrovateľskej starostlivosti, paliatívnej a hospicovej starostlivosti, ktoré sú dnes poskytované na základe zdravotného poistenia, nie je súčasťou dlhodobej starostlivosti. Uvedené je však v rozpore s tvrdeniami, ktoré sa nachádzajú na viacerých miestach materiálu, kde sa do dlhodobej starostlivosti zahŕňa tak ošetrovateľská starostlivosť ako aj poskytovanie zdravotníckych pomôcok. V návrhu tak chýba riešenie financovania sociálnej  a zdravotnej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb ako aj v zdravotníckych zariadeniach (LDCH, psychiatrické liečebne, hospice, paliatívna starostlivosť). Terajšia právna úprava totiž neumožňuje vyžadovať spoluúčasť pacienta na nákladoch poskytovanej starostlivosti v zdravotníckych zariadeniach vo vyššej sume než 50,- Sk / deň a súčasne neumožňuje preplácať ošetrovateľské úkony zo zdrojov zdravotného poistenia zariadeniam sociálnych služieb. Problém financovania, ale aj úhrady zo strany občana – klienta je akútny a dlhodobý a zostal by naďalej nevyriešený.  Navyše návrh zákona o sociálnych službách, ktorý sa spracováva v kompetencii MPSVR SR, bude obsahovať právnu úpravu vytvárajúcu právne podmienky pre koordinované financovanie sociálnych služieb a zdravotnej starostlivosti v podmienkach starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb.	Z	A	Materiál bol v zmysle pripomienky doplnený a zosúladený. V zmysle Programového vyhlásenia vlády SR z roku 2002 sa navrhuje vytvoriť požadovaný jednotný systém, ktorého sú platby zo štátneho rozpočtu a zo zdravotných poisťovní súčasťou. Zdravotné zariadenia a zariadenia sociálnych služieb sa môžu transformovať na zariadenia dlhodobej starostlivosti. 
V zariadeniach transformovaných na zariadenia dlhodobej starostlivosti bude financovanie integrované tak zo zdrojov zdravotných poisťovní ako aj zo zdrojov štátneho rozpočtu. V tomto zmysle budú zákony o dlhodobej starostlivosti a o sociálnych službách zosúladené. Zariadenia zdravotnej starostlivosti, akými sú hospice a paliatívna zdravotná starostlivosť, budú poskytovať zdravotnú starostlivosť v režime zdravotnej starostlivosti.
Problém financovania zo strany klientov materiál rieši v časti 10. Financovanie, kde jasne definuje platby občanov za súvisiace služby. Kvantifikácia bola doplnená.		
	Zásadné pripomienky k definícii dlhodobej starostlivosti a klienta dlhodobej starostlivosti
V predloženom legislatívnom zámere je definícia nižšieho a vyššieho rozsahu v zásadnom rozpore s definíciou klienta ťažko zdravotne postihnutého podľa súčasného platného stavu, ktorý sa má prevziať aj so všetkými formami kompenzácie do zákona o dlhodobej starostlivosti. Predloženú definíciu dlhodobej starostlivosti je možné aplikovať len na určitú časť klientov, ktorí sú odkázaní na pomoc inej osoby t.j. na opatrovanie. V definícii dlhodobej starostlivosti ďalej nie je vymedzená vyššia miera postihnutia a nižšia miera postihnutia. V dôsledku toho nie je možné určiť pôsobnosť subjektov, rozsah a financovanie tejto starostlivosti. Navyše definícia klienta dlhodobej starostlivosti je formulovaná tak úzko, že sa zameriava iba na klientov s potrebou odkázanosti na pomoc inej osoby pri vykonávaní nevyhnutných životných úkonov, prác v domácnosti a sociálnej participácii, čím sa časť doterajšej klientely poberateľov peňažných príspevkov na kompenzáciu a cca 80 % terajších obyvateľov zariadení sociálnych služieb vylúči zo systému dlhodobej starostlivosti. Definícia klienta, ktorá veľmi zužuje priestor na  jeho integráciu a podporu začlenenia, vytvára riziko  medicínskeho pohľadu na klienta. Aj v ekonomicky vyspelých krajinách, vrátane politiky Európskej komisie  je uplatňované nahliadanie na občanov so zdravotným postihnutím ako klientov sociálnych služieb, nie ako na pacientov a chorých ľudí, t.j. ide o prechod z medicínskeho na sociálny a právny model zdravotného postihnutia. Z uvedeného vyplýva, že aj na európskej úrovni sa otázky sociálnych služieb, vrátane služieb dlhodobej starostlivosti (LONG-TERM CARE) riešia v rámci konceptu sociálnych a nie zdravotných služieb.	Z	A	Definícia dlhodobej starostlivosti nižšieho rozsahu bola upresená v tom zmysle, že ide o klientov, ktorí nespĺňajú podmienky podľa dnešného zákona o sociálnej pomoci podľa prílohy č.4 a ktorí potrebujú opatrovaie a /alebo ošetrovanie v domácom prostredí alebo v dennom centre v menšom rozsahu ako 180 hodín mesačne.
Definícia klienta s vyšším rozsahom starostlivosti bola upresnená tak, že sa nejedná iba o kleinta odkázaného na pomoc inej osoby, ale aj o klienta vyžadujúceho poskytnutie pomôcky alebo vybavenia pri vykonávaní nevyhnutných životných úkonov alebo nevyhnutných prác v domácnosti a sociálnej participácii alebo poskytnutím jednorázových alebo opakovaných peňažných príspevkov na kompenzáciu sociánych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, definícia je podrobne uvedená v časti 2 a 4 materiálu.
Definícia klienta dlhodobej starostlivosti bola upresená tak, aby sa nemohol vytvárať výlučne medicínsky pohľad na klienta. 
Koncept dlhodobej starostlivosti nie je zdravotnou službou, ide o novú verejnú službu integrujúcu sociálne a zdravotné služby, pomôcky, dávky a starostlivosť. Tak je tomu aj v úspešných modeloch členských štátov Európskej únie, napr. v Holandsku.		
	Zásadne nesúhlasím s riešením prechodného obdobia v legislatívnom zámere.
V prechodnom období  nie je jednoznačne ustanovené  po akú dobu bude existovať súčasný systém (či už kompenzácií sociálnych dôsledkov ŤZP a sociálnych služieb) a  je ponechané na vôľu klienta alebo poskytovateľa, či vstúpi do nového systému dlhodobej starostlivosti, čím sa vytvára riziko existencie poskytovania rovnakej pomoci                       (kompenzácie a sociálne služby) v dvoch rozdielnych systémoch po neobmedzenú dobu za rozdielnych právnych podmienok a navyše pod gesciou dvoch rôznych rezortov. Tento faktický stav je neudržateľný z hľadiska nárokovosti na finančné zabezpečenie, inštitucionálne zabezpečenie a organizačné zabezpečenie a vnáša neistotu do stability právnych vzťahov, čo nie je prijateľné. Napriek tomu, že sa deklaruje prevzatie doterajších foriem kompenzácie v plnom rozsahu, v legislatívnom zámere sú uvedené úplne nové dávky a služby bez definovania základných pojmov, princípov a podmienok ich poskytovania.
	Z	A	V zmysle pripomienky bol materiál upresnený tak, že nepôjde o právnu úpravu rovnakej pomoci v dvoch rozdielnych systémoch.  Gestorským bude MZ SR v zákone o dlhdobej starostlivosti. Nepôjde teda o gesciu dvoch rôznych ministerstiev. Pre doterajších klientov zostanú v platnosti doterajšie podmienky vzniku nároku a doterajšie rozhodnutia a z nich vyplývajúce nároky na služby, pomôcky a peňažné príspevky, ktoré budú prevzaté do systému dlhodobej starostlivosti, čo vylučuje neistotu právnych vzťahov. Pre nových klientov vstupujúcich do systému dlhodobej starostlivosti budú platiť nové podmienky podľa zákona o dlhodobej starostlivosti. 
Materiál bol upravený tak, aby sa nevytváralo rizko dvoch prekrývajúcich sa systémov po neobmedzenú dobu. Po zavedení dlhodobej starostlivosti budú existovať vedľa seba tri rozdielne systémy pre rozdielnych klientov: zdravotná starostlivosť, dlhodobá starostlivosť a sociálne služby pre klientov nevyžadujúcich dlhodobú ani zdravotnú starostlivosť. Nezavádzajú sa nové dávky ani služby, s výnimkou odľahčovacej služby pre neformálnych poskytovateľov.		
	Zásadne nesúhlasím, aby sa základné podmienky poskytovania príspevkov a služieb dlhodobej starostlivosti (napr. výška dávky, stanovenie podmienok úhrady zo strany klienta, katalóg funkčných porúch, štandardy a normatívy) určovali v prílohe tohto zákona bez  ich aspoň rámcového vymedzenia a definovania v legislatívnom zámere.
	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Základné podmienky poskytovania príspevkov a služieb dlhodobej starostlivosti budú upravená zákonom. Rámcové vymedzenie a definovanie uvedených skutočností bolo v materiály doplnené (katalóg funkčných porúch podľa manuálu MKF, podmienky úhrady zo strany klienta, štandardy a normatívy boli rámcovo vymedzené, výška dávky sa bude odvíjať od súčasne platnej legislatívy).		
	Zásadne nesúhlasím s vymedzenou pôsobnosťou Ministerstva zdravotníctva SR, ktorá je v rozpore s procesom decentralizácie a je nad rámec obvyklej pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy.
Napríklad  preberá pôsobnosti odvolacieho orgánu  v tak náročnej a frekventovanej oblasti rozhodovacej činnosti, určuje výšku odmeny koordinátora, kontrolu používania finančných prostriedkov na poskytovanie dlhodobej starostlivosti a formálnych poskytovateľov, zriaďuje orgány, čo bude z hľadiska zabezpečovania tejto pôsobnosti neefektívne a finančne veľmi náročné, niekedy až nereálne.	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná a materiál bol v uvedených bodoch upravený. Kontrolu poskytovateľov budú vykonávať zdravotné poisťovne  a Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
		
	V celom legislatívnom zámere absolútne absentuje údajová základňa, z ktorej by bolo možné vyvodiť závery predkladateľa o konkrétnych finančných dopadoch na verejné rozpočty, zdroje zdravotného poistenia a sociálnych dopadoch na občana  a následne zistiť efektívnosť navrhovaného systému a jeho finančnú udržateľnosť a únosnosť. Napriek tomu, že sa v návrhu uvádza, že dopad na štátny rozpočet je uvedený v doložke finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, táto doložka sa v materiály vôbec nenachádza. 	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Doložka bola doplnená.		
	V legislatívnom zámere sa uvádza, že za súvisiace služby v zariadeniach dlhodobej starostlivosti, za ktoré považuje ubytovanie a stravovanie, bude platiť klient nákladové ceny. Zdôrazňujeme, že na rozdiel od terajšieho stavu ide o zvýšenie spoluúčasti klienta na úhrade nákladov pri poskytovaní sociálnych služieb  o dvoj až trojnásobok, čo nie je únosné vzhľadom na príjmové a majetkové pomery klientov. Vychádzame pri tom z údajovej základne o priemerných bežných výdavkov na poskytovanie starostlivosti v jednotlivých druhoch zariadení sociálnych služieb a výške úhrady za poskytovanú starostlivosť od klienta, ktorá v súlade s existujúcim právnym stavom pokrýva len cca jednu tretinu priemerných bežných výdavkov. V dôsledku predpokladanej právnej ochrany klienta garantovaním zostatku z jeho príjmu po zaplatení nákladovej úhrady dôjde k neúmernému zaťaženiu obecných rozpočtov v prípade doplatku za dospelých klientov a štátneho rozpočtu v prípade doplatku úhrady za deti. Dopad takéhoto opatrenia nie je v materiály vyčíslený. 	Z	A	Doložka bola doplnená.  Materiál bol upresnený. Spoluúčasť klienta bude pri uplatnení nákladových cien mierne vyššia, avšak len u klientov dostávajúcich služby od verejných poskytovateľov. Nákladové ceny zodpovedajú možnostiam klientov s priemerným dôchodkom. Spoluúčasť klientov s nižšími príjmami bude podobná ako v súčasnosti, prípadné zvýšenie spoluúčasti týchto klientov nebude výrazné, a to najmä u klientov, ktorí sú dnes v sociálnych zariadeniach. U klientov s vyššími príjmami príde k miernemu zvýšeniu spoluúčasti. Nie je doložiteľné tvrdenie, že ide o zvýšenie spoluúčasti na dvoj až trojnásobok. Povinnosť obcí uhrádzať rozdiel nezaplatenej časti spoluúčasti klienta je navrhovaný ako regulačný prvok integrácie poskytovania starostlivosti v decentralizovanom systéme finančných zdrojov a verejnej správy.		
	O potrebe nižšieho rozsahu služieb bude rozhodovať ošetrujúci lekár podľa princípov MKF, pričom nie je vymedzený spôsob zabezpečenia  jednotnosti posudzovania, financovanie posudzovania a financovanie vzdelávania ošetrujúcich lekárov,  čím nebude zabezpečený deklarovaný základný princíp rovnakého posudzovacieho procesu pre všetkých klientov.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná. Materiál bol doplnený o povinnosť existujúce doškoľovanie lekárov primárnej starostlivosti doplniť o oblasť posudzovania pre potreby dlhodobej starostlivosti.
		
	Z návrhu nie  je jasný princíp rozdelenia a vyplácania príspevkov medzi regionálne integračné centrá a zdravotné poisťovne  a to napríklad tým, že nie je zrejmé prečo peňažný príspevok za opatrovanie dospelých je vyplácaný cez zdravotnú poisťovňu a príspevok za opatrovanie detí v schéme nie je riešený. Príspevky na kompenzačné pomôcky sú uvedené ako priamy transfer cez zdravotné poisťovne jednotlivcom a zároveň cez regionálne integračné centrá.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná. Bol doplnený a upresnený spôsob a princíp rozdelenia a vyplácania príspevkov podľa klientov dlhodobej starostlivosti. Podrobnosti sú v materiály v časti o pôsobnostiach a v časti 10.4. platobný mechanizmus. 		
	V pôsobnosti zdravotnej poisťovne je zakotvená povinnosť kontrolovať neformálnych poskytovateľov dlhodobej starostlivosti a to napriek tomu, že o jej poskytovaní nerozhodol a v celom rozsahu ju nefinancuje. Navyše splnenie takejto úlohy je nereálne, keďže ide o tisíce poskytovateľov (napr. opatrovateľská služba).	O	A	Pripomienka bola akceptovaná. Definícia neformálnych poskytovateľov bola upresnená. 
		
	Predkladateľ deklaruje, že zavádza jednotný systém posudzovania, pritom ide len o prevzatie súčasných posudkových kritérií sociálnej pomoci (tak lekárskych ako aj nelekárskych) a súčasne o zavedenie iného systému posudzovania pri rozhodovaní o klientoch dlhodobej starostlivosti.	O	A	Nejde v plnom rozsahu o novozavádzaný systém posudzovania, nakoľko sa preberajú súčasné posudkové kritériá podľa zákona o sociálnej pomoci. Prevzatie súčasného systému ako prvý krok ku dňu účinnosti zákona o dlhodobej starostlivosti je vyjadrením kontinuity služieb s dnešným stavom. Doterajšie posudky a z nich plynúce rozhodnutia zostanú naďalej účinné. Ich zmena je možná len ak sa významne zmení stav klienta alebo ak sám požiada o posúdenie podľa kritérií podľa zákona o dlhodobej starostlivosti. Praktický prechod z kritérií podľa dnešného zákona o sociálnej pomoci (príloha č.4) na posudzovanie podľa kritérií MKF bude riešený v ďalšom období. Dovtedy budú platiť súčasné kritériá posudzovania.		
	Predkladateľ uvádza, že členom špecializovaného posudkového tímu bude príslušný lekár -  špecialista, čo v  praxi znamená neúmerný nárast počtu odborných lekárov, t.j. zamestnancov štátnej služby, resp. inej služby a následne neúmerný finančný dopad, ktorý nie je v materiály vyčíslený. 	O	A	Budú využití súčasní zamestnanci posudkových komisií a doplnení tak, aby v každej posudkovej komisii pôsobil jeden posudkový lekár (nárast o cca 20 - 30 lekárov), čo neznamená neúmerný finančný dopad. Bude vyčíslený v dôvodovej správe k návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti. Cieľom je efektívny a pružný systém posudzovania.		
	V rámci posudzovacieho procesu sa majú určovať priority podpory podľa potrieb posudzovanej osoby, pričom nie sú vymedzené žiadne kritériá pre  určenie priority a je to v rozpore i s poskytovaním dlhodobej starostlivosti, ktorá je viazaná na dostupnosť vyčlenených prostriedkov v aktuálnom rozpočtovom roku. Je to tiež v  rozpore s  deklarovaným oprávnením, resp. nárokom klienta na službu alebo dávku, ktorý je  podmienený dostupnosťou finančných zdrojov. Takýto postup  nie je v súlade s tvrdením predkladateľa, že sa naďalej budú poskytovať peňažné príspevky podľa súčasného platného právneho stavu, ktoré nie je možné podmieňovať dostupnosťou zdrojov. Navyše pri posudzovaní nároku klienta nie je možné zavádzať princíp hlasovania.	O	A	Princíp hlasovania bol vypustený. Kritériá pre určenie priority boli doplnené (prednosť domácej pred ústavnou starostlivosťou, prednosť neformálnej pred formálnou službou podľa konkrétnej situácie klienta). Doterajšie príspevky, pomôcky a služby sa budú poskytovať podľa súčasných kritérií.
Pre vysvetlenie uvádzame, že oprávnenie je konštatovaním stavu, v akom sa klient dlhodobej starostlivosti podľa definície nachádza. Oprávnenie a starostlivosť poskytovaná oprávneným osobám nie sú závislé od dostupnosti verejných zdrojov. Od dostupnosti verejných zdrojov závisí úroveň poskytovanej starostlivosti, definovaná ako nárok vymáhateľný súdom. 
Na poskytovanie dlhodobej starostlivosti určitej úrovne budú mať nárok všetci kladne posúdení klienti dlhodobej starostlivosti, a to nielen čo sa týka peňažných príspevkov, prípadne pomôcok, ale aj čo sa týka služieb.		
	V materiály sa predpokladá, že Úrad pre dohľad bude kontrolovať všetkých poskytovateľov dlhodobej starostlivosti, pričom ide o duplicitu, nakoľko kontrolná činnosť sa predpokladá aj u zdravotnej poisťovni.	O	A	Doplnené v tom zmysle, že neformálnych poskytovateľov poskytujúcich služby dlhodobej starostlivosti budú kontrolovať zdravotné poisťovne prostredníctvom revíznych lekárov , formálnych poskytovateľov Úrad pre dohľad.		
	Viaczdrojové financovanie už existuje v súčasnom systéme. Navrhovaný systém je zložitejší, neprehľadný a náročný. Efektívnejšie sa nám javí doplniť súčasný systém o financovanie zdravotníckych úkonov poskytovaných v zariadeniach sociálnych služieb zo strany zdravotných poisťovní a naopak uplatniť v zdravotníckych zariadeniach režim financovania sociálnych služieb z verejných prostriedkov a úhrady od klientov za poskytované sociálne služby.	O	A	Dlhodobá starostlivosť integruje financovanie prostredníctvom klienta, nie podľa zariadení. Tak súčasné sociálne zariadenia ako aj súčasné zdravotné zariadenia, ktoré poskytujú služby klientom dlhodobej starostlivosti, budú dostávať platby tak zo štátneho rozpočtu, ako aj zo zdravotných poisťovní. 		
	Na viacerých miestach sa v materiály počíta s finančnými prostriedkami zo zdravotného poistenia, ktoré však nie sú vyčíslené. 	O	A	Bol doplnený odhad finančných prostriedkov zo zdravotného poistenia.		
	V rozpore s princípom slobodného výberu klienta na služby a dávky a deklarovaným prísľubom poskytovania peňažných príspevkov na kompenzáciu aj v rámci dlhodobej starostlivosti sa uvádza, že regionálne integračné centrá budú nakupovať, prevádzkovať, opravovať a požičiavať pomôcky (aj osobné motorové vozidlo). Toto však nie je možné, ak sa deklaruje prevzatie existujúceho systému kompenzácií, nakoľko právna úprava peňažných príspevkov na kompenzácie takéto formy neupravuje. Navyše nové podmienky a kritériá pre takéto poskytovanie príspevkov a iného vybavenia RIC nie sú nikde v materiály obsiahnuté. Rovnako nie sú upravené podmienky poskytovania odľahčovacích služieb a náklady potrebné na ich zriadenie a financovanie nad rámec súčasných výdavkov na sociálne služby.	O	A	Pripomienka sa akceptuje. Ak si klient zabezpečí pomôcku alebo službu sám a nepotrebuje služby integračného centra, je to ponechané na jeho slobodný výber. Inak integračné centrum môže sprostredkovať alebo zabezpečovať poskytnutie služby alebo pomôcky. Podmienky odľahčovacích služieb boli doplnené vrátane rámcového odhadu nákladov pre jedného klienta.
		
	Podmienky poskytovania opatrovania sú už definované v platnej právnej úprave, ktorá sa má stať súčasťou dlhodobej starostlivosti. Potom však nie je zrejmé, prečo sa v návrhu predpokladá, že sa výška príspevkov a podmienky ich poskytovania upravia v prílohe zákona.	O	A	Podmienky poskytovania starostlivosti budú upravené zákonom.		
	V materiály sa v rámci efektívnosti deklaruje minimalizácia duplicít vo financovaní a nižšie náklady nového systému a vyššia účinnosť systému pre klientov. Takéto konštatovanie nemá oporu v objektívne preukázaných skutočnostiach a ukazovateľoch. Navyše predkladateľ nepomenúva v čom konkrétne spočíva minimalizácia duplicít vo financovaní a súčasne preberá existujúci model financovania s tým rozdielom, že platobným  miestom nebudú úrady práce, sociálnych vecí a rodiny,  ale zdravotné poisťovne a RIC, ktoré nemajú absolútne žiadne skúsenosti s poskytovaním a vyplácaním finančných prostriedkov klientom a poskytovateľom.	O	A	Všetky výplaty budú vykonávať oddelenia dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní, ktoré preberú skúsenosti pracovníkov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny.  Zdravotné poisťovne majú skúsenosti  platobného miesta a celoplošnú pôsobnosť.		
	Nie je možné súhlasiť, že ide o koordinovaný prístup k dlhodobej starostlivosti, nakoľko nejde o financovanie z jedného platobného miesta – ide o viac- zdrojové financovanie (z rozpočtu obce, samosprávneho kraja, štátneho rozpočtu, zdravotného poistenia, zo súkromných zdrojov) z viacerých miest.	O	A	Materiál bol doplnený v tom zmysle, že ide o integráciu financovania prostredníctvom klienta, čím sa dosiahne najvyššia miera koordinácie v situácii decentralizovaného poskytovania a financovania dlhodobej starostlivosti. Decentralizácia je výsledkom doterajších legislatívnych úprav. 		
	V závere podotýkam, že predložený legislatívny zámer nad rámec jeho vecného rozsahu  novo navrhuje riešiť právne postavenie Rady vlády pre otázky občanov so zdravotným postihnutím.	O	A	Materiál bol upravený tak, že nové právne postavenie Rady vlády pre otázky občanov so zdravotným postihnutím, navrhované organizáciami občanov so zdravotným postihnutím materiál konštatuje, ale nenavrhuje.		
Ministerstvo školstva SR	K bodu 2,3
Navrhujem zapracovať do predmetného návrhu aj konkrétne požiadavky na získanie povolenia poskytovania dlhodobej starostlivosti. Zároveň je potrebné vymedziť okruh subjektov, ktoré sa stanú poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti.	O	A	Podmienky na získanie povolenia sú uvedené na konci časti 2.3 odsek Štandardy a v časti 9 Povolenie na poskytovanie dlhodobej starostlivosti. 
		
	K bodu 5,3
Je potrebné vymedziť okruh územnej pôsobnosti regionálnych integračných centier, z predmetného návrhu nie je zrejmé či ide o centrá s pôsobnosťou na území kraja, obvodu alebo obce.	O	A	Integračné centrá majú pôsobnosť na území kraja, čo je v materiály doplnené. 		
	K bodu 6
Navrhujeme problematiku bodu 6 presunúť na koniec predmetného návrhu, do Prechodných ustanovení. 	O	A	Časť 6 bola obsahovo presunutá do časti Spoločné a prechodné ustanovenia.		
	Je potrebné vypracovať Doložku finančných vplyvov. V doložke zlučiteľnosti odporúčame v bode 3 upraviť identifikáciu záväzkov vo vzťahu k Prístupovej zmluve a najmä Aktu o podmienkach a Prílohám k Aktu pristúpenia.	O	A	Doložka finančných vplyvov bola doplnená.
Doložka zlučiteľnosti bola upravená.		
Úrad vlády SR – Odbor vládnej agendy	I.	Oznam:
„v.r.“ nahradiť „v. r.“

II.	Predkladacia správa:
ods. 2, 1. zar., 4. r.: medzi slová „poruchami zameraný“ vložiť čiarku

III.	Materiál:
str. 1, A., ods. 1, 4. r.: „Z.z.“ nahradiť „Z. z.“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch
                ods. 8, 2./3. r.: medzi slová „služieb poskytuje“ vložiť čiarku
                ods. 11, 1. r.: „na základe ktorého“ nahradiť „na ktorého základe“
str. 2, B., ods. 1, 4. r.: „25.februára“ nahradiť „25. februára“
str. 3, 1.2, ods. 2, 3. r.: „25.2.2004“ nahradiť „25. 2. 2004“
str. 4, 1.3, ods. 5, 1. r.: medzi slovami „klienta, vrátane“ vynechať čiarku
          2.1, ods. 2, 9. r.: „za účelom“ nahradiť „s cieľom“ – aj vo všetkých ďalších
                            13. r.: „ktorým boli zbavený“ nahradiť „ktoré boli zbavené“ (?)
str. 6, 3, 1., 3. r.: medzi slovami „organizmu, vrátane“ vynechať čiarku
str. 7, ods. 1, 1. r.: medzi slovami „asistencia, vrátane“ vynechať čiarku
                     7. r.: „v rámci ktorých“ nahradiť „v ktorých rámci“
          6., 3. r.: medzi slovami „ubytovania, vrátane“ vynechať čiarku
               4. r.: „posteľného prádla“ nahradiť „posteľnej bielizne“
               5./6. r.: medzi slová „platiť hradí“ vložiť čiarku
          7., 4. r.: medzi slová „starostlivosti ale“ vložiť čiarku
str. 8, 4, ods. 5, 3. zar., 1. r.: „pomôckami resp.“ nahradiť „pomôckami, resp.“
                                              „jednorázovými“ nahradiť „jednorazovými“
str. 9, 6. zar., 2. r.: „klient resp.“ nahradiť „klient, resp.“
          5.2.1, 4. zar., 2. r.: „klient resp.“ nahradiť „klient, resp.“
                    7. zar.“ medzi slová „starostlivosti o ktorých“ vložiť čiarku
str. 10, 5.2.2, 5. zar., 1. r.: „Ministerstvom“ nahradiť „ministerstvom“
            5.3, ods. 2, 1. zar., 1. r.: „informácií“ nahradiť „informácii“
str. 11, 7, ods. 2, 4. r.: medzi slovami „mesiacov, alebo“ vynechať čiarku
               ods. 3, 2. r.: medzi slovami „úkony, v rámci“ vynechať čiarku
str. 12, 7.2, ods. 1, 5. r.: medzi slová „starostlivosti ošetrujúci“ vložiť čiarku
str. 13, ods. 3, 4. r.: „obce resp.“ nahradiť „obce, resp.“
                       5. r.: „neúčasti resp.“ nahradiť „neúčasti, resp.“
            7.4, ods. 1, 3. r.: „Ministerstva“ nahradiť „ministerstva“
                                       „ktorý“ nahradiť „ktorí“
                               4. r.: medzi slová „starostlivosti budú“ vložiť čiarku
                   ods. 2, 2. r.: medzi slová „úkony je“ vložiť čiarku
                              5. r.: medzi slová „niet povereného“ vložiť čiarku
                              6. r.: „odvolania“ nahradiť „odvolanie“
str. 14, ods. 1, 2. r.: „mesiace a to“ nahradiť „mesiace, a to“
            ods. 2, 3. r.: „vyplatené resp.“ nahradiť „vyplatené, resp.“
                        4. r.: „služby resp.“ nahradiť „služby resp.“
                        5. r.: „Ministerstvo“ nahradiť „ministerstvo“
            9, ods. 1, 12. r.: „Ministerstvo“ nahradiť „ministerstvo“
                                      „Ministerstva“ nahradiť „ministerstva“
                ods. 2, 6. r.: „Ministerstvo“ nahradiť „ministerstvo“
                            7. r.: „Ministerstva“ nahradiť „ministerstva“ 
            10, ods. 2, 1. r.: medzi slová „správy vydáva“ vložiť čiarku
                  ods. 3, 5. r.: medzi slová „starostlivosti musí“ vložiť čiarku
str. 15, ods. 5, 1. r.: „mŕtvu resp.“ nahradiť „mŕtveho, resp.“
                        6. r.: „úrad“ nahradiť „Úrad“
            11, ods. 1, 3. r.: medzi slovami „prelínajúcich, princípoch“ vynechať čiarku
str. 16, 11.1, ods. 4, 3. r.: medzi slovami „dávok či“ vynechať čiarku         
str. 17, tab., V domácej..., 2. rubr., 1., 1./2. r.: medzi slovami „dávky, vrátane“ vynechať
                                                                         čiarku
                                          3. rubr., 2. r.: „starostlivosť, vr.“ nahradiť „starostlivosť vr.“
                    V inštitucionálnej..., 3. rubr., 2. r.: medzi slovami „starostlivosť, vrátane“
                                                                            vynechať čiarku
str. 19, b), ods. 1, 2. r.: medzi slovami „starostlivosti, vrátane“ vynechať čiarku
           11.2.2, b), 4. r.: medzi slovami „príjem, zodpovedajúci“ vynechať čiarku
str. 20, ods. 2, 2. r.: „po zaplatení ktorej“ nahradiť „po ktorej zaplatení“
str. 21, 11.3.3, ods. 1, 2. r.: medzi slovami „nástrojov, zameraných“ vynechať čiarku
str. 23, ods. 1, 1./2. r.: „v rámci ktorej“ nahradiť „v ktorej rámci“
str. 26, 11.5, ods. 1, 2. r.: „diferencovane a to“ nahradiť „diferencovane, a to“
                     ods. 3, 1. r.: medzi slová „ v štyroch prípadne“ vložiť čiarku
str. 27, 4., ods. 1, 4. r.: „vzájomnej komunikácii“ nahradiť „vzájomnú komunikáciu“
                                     „tímom (v ktorom“ nahradiť „tímom, (v ktorom“
str. 29, 11.7, 2., 2. r.: medzi slová „starostlivosti spravovaný“ vložiť čiarku
                          2. zar., 1. r.: „rodičov (resp.“ nahradiť „rodičov, (resp.“
                     3., 4. r.: medzi slová „menej ako“ vložiť čiarku
str. 30, ods. 1, 4. r.: „rodičov (respektíve“ nahradiť „rodičov, (respektíve“
            12, ods. 1, 2. r.: „k zníženiu“ nahradiť „zníženie“
                  ods. 2, 2. r.: medzi slovami „postihnutia, vrátane“ vynechať čiarku   

                       ods. 3, 6. r.: „za týmto účelom“ nahradiť ôs týmto cieľom“
                       ods. 4, 2. r.: „agentúrach“ nahradiť „v agentúrach“ (?)
     str. 31, 14, ods. 3, 2. r.: „platia resp.“ nahradiť „platia, resp.“
     str. 32, ods. 1, 3. r.: medzi slovami „starostlivosti, vrátane“ vynechať čiarku
                 ods. 3, 9. zar., 3. r.: „Ministerstvom“ nahradiť „ministerstvom“
                                        5. r.: „Špecializované“ nahradiť „špecializované“
                            10. zar., 2. r.: medzi slová „starostlivosti absolvujú“ vložiť čiarku
      str. 33, ods. 3, 2. r.: medzi slová „starostlivosti môžu“ vložiť čiarku

IV.	Doložka:
3., a), 4. zar., 2. r.: „Únie“ nahradiť „únie“.	O	A	Pripomienky boli do materiálu zapracované.		
Úrad vlády SR – Inštitút pre aproximáciu práva	V doložke zlučiteľnosti doporučujeme vzhľadom na neaktuálnosť vypustiť údaje uvádzané v bode 3 a nahradiť ich identifikáciou záväzkov SR vyplývajúcich z Prístupovej zmluvy, najmä z Aktu o podmienkach pristúpenia a tiež z povinností vyplývajúcich z gestorstva smerníc.
V bode 5 navrhujeme uviesť úpravu danej problematiky v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva v znení zmluvy z Nice, a to v čl. 152 ( hlava XIII. – Zdravotníctvo).	O	A	Doložka zlučiteľnosti bola upravená.		
Štatistický úrad SR	Navrhovaný zámer zákona neobsahuje časť o informačnom systéme a štatistickom vyhodnocovaní poskytovania služieb dlhodobej starostlivosti. Žiadame doplniť zámer zákona o časť, ktorá bude riešiť tieto otázky  vo vzťahu k medzinárodne platným štatistickým systémom ako Európsky systém integrovaných štatistík sociálnej ochrany (ESSPROS) a Systém zdravotných účtov. Túto pripomienku považuje úrad za zásadnú.
	Z	A	Vzťah k uvádzaným medzinárodným štatistickým systémom bol do materiálu doplnený.		
	Zámer zákona odporúčame dopracovať o časť týkajúcu sa možnej transformácie existujúcich zariadení sociálnych služieb na zariadenia dlhodobej starostlivosti, nakoľko viaceré typy zariadení sociálnych služieb dnes poskytujú klientom služby, ktoré budú spadať pod pripravovaný zákon o dlhodobej starostlivosti, napr. všetky druhy domovov sociálnych služieb, domovy dôchodcov (a čiastočne aj domovy penzióny pre dôchodcov).	O	A	V materiály bol upresnený postup transformácie súčasných sociálnych zariadení na zariadenia dlhodobej starostlivosti. Všetky zariadenia sociálnych služieb, ktoré budú poskytovať služby klientom dlhodobej starostlivosti, budú mať možnosť transformácie na zariadenia dlhodobej starostlivosti.		
Súdna rada Slovenskej republiky	Návrh Legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti neupravuje osobitne otázky súdnictva.
Pokiaľ ide o zámer, aby príjemcom dlhodobej starostlivosti namiesto klienta, ktorý bol  pozbavený spôsobilosti na právne úkony, bol súdom ustanovený opatrovník, je to v súlade s platnou a účinnou právnou úpravou a preto z hľadiska ústavnej pôsobnosti Súdnej rady Slovenskej republiky nemáme k nemu pripomienky. Rovnako to platí o zámere preskúmavať právoplatné rozhodnutia orgánov zdravotníctva, ako orgánov verejnej správy súdom v správnom súdnictve.
					
	Z hľadiska legislatívno-technického, v návrhu paragrafového znenia zákona o dlhodobej starostlivosti odporúčame:
1. používať rovnaké pojmy a termíny v tom istom význame (napr. stále "zamestnanec", nie raz pracovník potom zamestnanec,
2. "ustanovenie", nie stanovenie
3. "ustanovenie" postupu nie určenie a pod.	O	A	Terminológia bola upravená.		
Generálna prokuratúra SR	Vzhľadom na prebiehajúci proces decentralizácie odporúčame zvážiť, rozsah pôsobnosti ministerstva zdravotníctva v oblasti dlhodobej starostlivosti.	O	A	MZ SR bude pôsobiť ako centrálny orgán štátnej správy, výkon a financovanie budú prenesené a/alebo decentralizované v súlade s decentralizáciou verejnej správy.		
	Podľa bodu 7.4 bude o odvolaní klienta proti rozhodnutiu špecializovaného tímu rozhodovať ministerstvo zdravotníctva. V tejto súvislosti je nejasná formulácia, že pracovníci ministerstva zdravotníctva, ktorí o odvolaní budú rozhodovať, budú pôsobiť v sídlach krajských miest.	O	A	Sídla a pôsobnosť orgánov ministerstva a preneseného výkonu štátnej správy na zdravotné poisťovne v oblasti posudzovania bola upresnená. 		
	Podľa legislatívneho zámeru sa má zriadiť „Úrad pre dohľad“, avšak v materiály absentujú základné údaje o tomto úrade (charakter, právne postavenie, financovanie, vzťahy k MZ SR).	O	A	Materiál bol doplnený v tom zmysle, že ide o Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.		
	Vzhľadom na zdroje a charakter financovania dlhodobej starostlivosti odporúčame zvážiť Fond dlhodobej starostlivosti ministerstva zdravotníctva spravovaný v zdravotných poisťovniach (javí sa ako nadbytočný).	O	A	Materiál bol upravený tak, že pôjde o oddelenú správu prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre dlhodobú starostlivosť v zdravotných poisťovniach.		
	V návrhu legislatívneho zámeru je nevyhnutné jednoznačne určiť, dokedy bude existovať systém sociálnej pomoci v zmysle zákona č. 195/1998 Zb. za účelom vylúčenia existencie dvoch systémov dlhodobej starostlivosti.	O	A	Inštitúty dlhodobej starostlivosti, ktoré sú v súčasnosti upravené zákonom č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci budú prevzaté do zákona o dlhodobej starostlivosti ku dňu jeho účinnosti.  Tým sa vylúči existencia dvoch totožných systémov.		
	Základné podmienky poskytovania príspevkov a služieb, výšku dávok, určenie podmienok úhrady, musí určiť zákon a nie vykonávací právny predpis. 
	O	A	Pripomienka bola akceptovaná. Uvedené je zapracované do návrhu legislatívneho zámeru.		
Úrad na ochranu osobných údajov	K uvedenému legislatívnemu zámeru zákona máme nasledovnú zásadnú pripomienku:
Z legislatívneho zámeru ako celku jednoznačne vyplýva, že v súvislosti s poskytovaním dlhodobej starostlivosti  bude potrebné spracúvať údaje dotknutých osôb. 
Súhrn takto spracúvaných údajov tvorí rozsah, ktorý § 3 zákona č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení zákona č. 602/2003 Z.z. (ďalej iba zákon č. 428/2002 Z.z.) označuje za osobné údaje. Okrem toho, že spracúvané údaje klienta budú obsahovať informácie o jeho ekonomickej či sociálnej identite, pristúpia k tomu pravdepodobne aj osobné údaje osobitnej kategórie v zmysle § 8 ods.1 zákona č. 428/2002 Z.z. – hlavne údaje zdravotné.
Podľa § 7 ods. 3 a § 9 ods.1 písm. a) zákona č. 428/2002 Z.z. možno osobné údaje spracúvať bez súhlasu dotknutej osoby iba „ na základe osobitného zákona, ktorý ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, podmienky ich získavania a okruh dotknutých osôb“.
Predbežným posúdením účelu tohto legislatívneho zámeru možno predpokladať, že u prevažnej väčšiny klientov bude obtiažne a zdĺhavé získavať platný súhlas so spracúvaním ich osobných údajov. Aj z tohto dôvodu okrem zákonnej požiadavky § 7 ods. 3 pokladáme za potrebné, aby pripravovaný návrh zákona obsahoval taxatívne vymedzenie osobných údajov, účel ich spracúvania, podmienky ich získavania a okruh dotknutých osôb v zmysle § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z.z..	Z	A	Legislatívny zámer bol doplnený tak, že pripravovaný návrh zákona bude obsahovať taxatívne vymedzenie osobných údajov, účel ich spracúvania, podmienky ich získavania a okruh dotknutých osôb v zmysle § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z.z.. 		
Asociácia nemocníc Slovenska	Zásadné pripomienky :
-	predložený návrh je príliš obsiahly
-	prípadnému pripomienkovaniu bráni najmä tá skutočnosť, že ešte nie je známy konečný text reformných zákonov v oblasti zdravotníctva a tieto zákony ešte nie sú podpísané prezidentom SR, resp. vrátené do NR 
-	legislatívny zámer nerieši previazanosť a súlad právnych noriem v oblasti sociálnej a zdravotnej ( právnych úprav sociálnej pomoci a zdravotnej starostlivosti ) v zdravotníckych zariadeniach a zariadeniach sociálnych služieb
-	viaceré definície sú nedostatočné a naviac tieto sú uvedené v reformných zákonoch, hoci ešte nie je známe v akom znení tieto reformné zákony nadobudnú účinnosť 
-	nie je jasná ani napr. definícia zariadení dlhodobej starostlivosti, pokiaľ ide o sociálne služby tieto nie sú náplňou hradenia zo zdravotného poistenia
legislatívny zámer podstatným spôsobom zasahuje do už NR SR schváleného balíka reformných zákonov v oblasti zdravotníctva	Z	A	Súvislosti so zákonmi zdravotnej reformy boli v materiály zohľadnené tak, aby sa dosiahol súlad právnych noriem v oblasti sociálnej a zdravotnej, ktorá sa týka dlhodobej starostlivosti.  		
	Súčasná právna úprava v oblasti dlhodobej starostlivosti:
1.	Zdravotná starostlivosť ( v zdravotníckych zariadeniach)
2.	Sociálna starostlivosť (DOS, DSS, DD, SOS).
V SR chýba fungujúci integrovaný zdravotno-sociálny systém inštitucionálnej a personálnej starostlivosti.	Z	A	Materiál bol upresnený v požadovanom zmysle. 		
	Ad 2.3 Regionálne integračné centrá (RIC) odporúčame zriadiť v každom VÚC (je vhodné využiť existujúce zariadenia s know-how v tejto oblasti). Vzhľadom k demografickým štúdiám a štatistickým údajom o chorobnosti obyvateľstva je reálne zriadenie, resp. reštruktualizácia zdravotno-sociálnych (ošetrovateľsko-opatrovateľských) zariadení z existujúcich zdravotníckych zariadení vzhľadom na personálne a logistické vybavenie.	O	A	Pripomienka bola akceptovaná. Integračné centrá budú zriadené v každom samosprávnom kraji. Materiál predpokladá transformáciu príslušných zdravotníckych a sociálnych zariadení na zariadenia dlhodobej starostlivosti.		
	Ad 7.3.  Pre posudzovací proces navrhujeme vypracovať protokol platný a záväzný v celej SR so štandardmi jeho vypracovania. Z praktického hľadiska je nutné vypracovať stratifikáciu dlhodobej starostlivosti.
Na SZÚ a v RIC navrhujeme vytvoriť kontinuálny systém postgraduálneho vzdelávania na viacerých úrovniach (pre manažérov, riadiacich pracovníkov, lekárov, sestry) v kvalifikačnej atestácii ohľadom dlhodobej starostlivosti.	O	A	Bol doplnený záväzný postup posudzovania, ktorý bude upresnený v zákone o dlhodobej starostlivosti. Stratifikácia dlhodobej starostlivosti bola upresnená v časti 5 materiálu o pôsobnostiach ministerstva, štátnej správy a samosprávy, ktoré vo svojej pôsobnosti vypracúvajú koncepciu a jej realizáciu. Postgraduálne vzdelávanie bolo doplnené.		
	Ad 11 V súčasnej dobe je nevyhnutná nielen spolupráca, ale aj seriózna súťaž pre poskytovateľov dlhodobej starostlivosti s možnosťou získania extra finančných zdrojov zo štátneho rozpočtu a samozrejme eurofondov.	O	A	Návrh systému dlhodobej starostlivosti ako novej verejnej služby bol upresnený v zmysle rovnosti všetkých poskytovateľov, umožňujúcu súťaž.		
	Ad 12  Vzhľadom k profilácii zdravotníctva SR navrhujeme vytvoriť preventívny program zabráneniu a oddialeniu nutnosti dlhodobej starostlivosti na všetkých úrovniach.	O	A	Návrh na preventívny program zabráneniu a oddialeniu nutnosti dlhodobej starostlivosti na všetkých úrovniach bol doplnený.		
Rada vlády Slovenskej republiky pre problematiku občanov so zdravotným postihnutím (Únia nevidiacich a slabozrakých Slovenska, Slovenský zväz telesne postihnutých, 
Slovenský zväz sluchovo postihnutých, 
Košická organizácia vozičkárov – 
Nezávislý život, 
Centrum samostatného života Bratislava, 
Organizácia muskulárnych dystrofikov, ZOM Prešov
Republiková organizácia vozičkárov Nitra, 
Slovenský zväz zdravotne postihnutých, 
Slovenská humanitná rada)
Slovenská lekárnická komora	Všetky predkladané pripomienky sú zásadného charakteru.
Pripomienky systémového charakteru:
Zásadne nesúhlasíme s odôvodnením potreby návrhu takéhoto zákona pre potreby občanov s ťažkým zdravotným postihnutím (ďalej len „OŤZP“) a občanov so zdravotným postihnutím (ďalej len „OZP“). 
Nesúhlasíme ani s vyjadrením proklamovaného cieľa t.j., že vytvorením nového legislatívneho organizačného a finančného systému služieb, pomôcok a dávok tento systém integruje zdravotnú starostlivosť, sociálne služby a dávky. Tento proklamovaný cieľ považujeme za zavádzajúci.	
Odmietavé stanovisko OZP bolo po dôkladnom preštudovaní koncepcie už vyjadrené vo februári a v marci 2004. Napriek tomu sa  na návrhu ďalej  pracovalo bez toho, aby boli detailne zohľadnené pripomienky a námietky OZP, resp. MVO ktoré sa roky detailne zaoberajú problematikou OŤZP.
Prax v každodennom živote dokazuje, že terajší systém  je dostatočne  integrovaný, pretože sa zabezpečuje na jednom mieste - na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny, kde sa realizuje posudzovanie, rozhodovanie, a  vyplácajú sa  dávky pre účely kompenzácií, ako aj štátne sociálne dávky.	Z	A	Odôvodnenie potreby návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti bolo prepracované. Cieľ návrhu bol upravený. Okrem sociálnych služieb, pomôcok a dávok návrh integruje tiež zdravotnú starostlivosť, súvisiace služby a ich financovanie prostredníctvom klienta.  		
	Zásadne nesúhlasíme s koncepciou, podľa ktorej by oblasť kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia mala byť vyňatá z pôsobnosti úradov práce, sociálnych vecí a rodiny a presunutá do pôsobnosti novovytvorených špecializovaných posudkových tímov, regionálnych integračných centier a zdravotných poisťovní. Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny ako špecializovaná štátna správa zabezpečujú komplexne oblasť dávok vyplácaných priamo zo štátneho rozpočtu, boli pre to vytvorené podmienky, presun výplaty viacerých dávok na iné subjekty túto jednotnú koncepciu narušuje.
Integráciu sociálnej a zdravotnej starostlivosti je možné dosiahnuť podstatne jednoduchším spôsobom a za podstatne nižších nákladov, ak sa povolí výkon vymedzených zdravotných úkonov i nezdravotníckym zariadeniam.
Navrhovaný systém dlhodobej starostlivosti tieto činnosti roztriešti  a zneprehľadní. Je takmer isté, že jeho prijatím dôjde jednoznačne k zhoršeniu fyzickej a časovej dostupnosti služieb so zvýšenými finančnými výdavkami pre občana s ťažkým zdravotným postihnutím (doprava, strata času, problémy v mobilite). Vyžiada si to i značné náklady na zabezpečenie nových úradov (materiálne a technické zabezpečenie, administratíva, pracovníci), o ktorých sa však návrh legislatívneho zámeru vôbec nezmieňuje. Dopady takýchto opatrení v materiály nie sú uvedené. Z čoho potom predkladateľ vychádza, že navrhovaný systém bude naozaj efektívnejší a menej nákladný. Sme si vewdomí, že je  potrebné   vytvoriť integrovaný systém zdravotnej a sociálnej starostlivosti pre OZP, ale nie tak, aby sa doterajší rušil, ale ho vylepšil.  Dnes je už plne funkčný systém na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny a podľa nášho názoru by jeho zrušenie bolo trestuhodným  mrhaním finančných prostriedkov všetkých daňových poplatníkov. 	Z	A	Materiál bol upresnený v tom zmysle, že problematika občanov so zdravotným postihnutím bude v pôsobnosti centier dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní a integračných centier tak, aby sa zabezpečila kontinuita súčasnej koncepcie sociálnej pomoci. Bola upresnená krajská územná pôsobnosť integračných centier, čo zaručuje okrem súčasných kapacít aj zapojenie časti dnešných dobrovoľných agentúrnych činností vykonávaných združeniami OŤZP do systemizovanej práce integračných centier, čo zvýši odborné skúsenosti a kapacity ako aj fyzickú a časovú dostupnosť služieb. Boli doplnené údaje o potrebnom rozšírení posudkovej služby a Doložka vplyvov. Bolo upresnené, že doterajší systém sociálnej pomoci sa v navrhovanom zákone o dlhodobej starostlivosti neruší ale preberá a zároveň sa rozširuje o služby a požiadavky na vyššie financovanie.		
	Odmietame definíciu dlhodobej starostlivosti vyššieho rozsahu ako nedomyslenú a neznalú základných problémov a potrieb občanov s ťažkým zdravotným postihnutím. Predkladaným návrhom definovania (menej ako 180 hodín) sa niektoré skupiny OŤZP ocitnú v skupine nižšieho rozsahu služieb, o ktorých bude rozhodovať lekár s pracovníkom obce. Je absurdné si myslieť, že títo dvaja budú vedieť rozhodnúť o potrebe napr. tlmočníckej služby pre nepočujúcich, sprievodcovskej službe pre nevidiacich a pod. 	Z	A	Definície nižšieho a vyššieho rozsahu dlhodobej starostlivosti boli upravené v zmysle pripomienky. Občania s ŤZP sú oprávnení na vyššiu úroveň dlhodobej starostlivosti . Rozhodovanie o občanoch s ŤZP prislúcha centru dlhodobej starostlivosti zdravotnej poisťovne.		
	Základné princípy sú definované veľmi všeobecne a nemôžeme sa stotožniť ani s pojmom „starostlivosť“, pretože starostlivosť potrebuje napr. dieťa alebo chorý človek, ale OŤZP potrebujú inú pomoc a podporu,  aby sa mohli integrovať do spoločnosti, než akú navrhuje pripravovaný zákon a najlepšie vedia definovať svoje problémy a potreby!
Definícia dlhodobej a krátkodobej starostlivosti nie je akceptovateľná a nie je možné akceptovať ani to, aby sa klasifikácia funkčnej schopnosti, postihnutia a zdravia vykonávala  podľa WHO. Zásadne nesúhlasíme, aby sa klienti dlhodobej starostlivosti posudzovali podľa MKF (Medzinárodná klasifikácia funkčnej schopnosti, disability a zdravia – WHO 2001), pretože ako nám je známe, ešte stále nie je súčasťou legislatívy v SR a všetky súčasné zdravotnícko-právne normy, ktoré sa zaoberajú posudzovaním zdravotného stavu, funkčnej schopnosti či porušeného zdravia sú klasifikované vo všetkých medicínskych odboroch podľa MKCH – 10 decentrálnej revízie (Medzinárodná štatistická klasifikácia chorôb a príbuzných zdravotných problémov). 	Z	A	Názov zákona bol rozšírený ako „sociálna a zdravotná dlhodobá starostlivosť“, predkladateľ sa nebráni žiadnemu inému primeranému názvu (napr. „zákon o dlhodobej (zdravotnej a sociálnej) pomoci“)  Materiál bol upresnený tak, že pri posudzovaní oprávnenosti a nároku na dlhodobú starostlivosť nebude využitá priamo Medzinárodná klasifikácia funkčnej poruchy, disability a zdravia podľa WHO z roku 2002, ale prehľadný systém založený na jej princípoch, ktorý sa používa v krajinách OECD, o.i. napr. v Poľsku. 		
	Občanovi s ťažkým zdravotným postihnutím  sa majú kompenzovať sociálne dôsledky, občan s ťažkým zdravotným postihnutím si sám najlepšie vie definovať svoje potreby a nepotrebuje, aby niekto za neho rozhodoval a staral sa o neho. Tento systém, ktorý dehonestoval a degradoval jedinca s ťažkým zdravotným postihnutím len na akési evidenčné číslo tu existoval takmer 50 rokov za vlády a pod dozorom komunistov.  Preto my občania a zároveň zástupcovia OŤZP rezolútne odmietame definíciu – dlhodobá starostlivosť a klient dlhodobej starostlivosti!	Z	A	Súhlasíme s presvedčením, že občan so zdravotným postihnutím si sám najlepšie vie definovať svoje potreby. Tomu bola prispôsobená možnosť slobodnej voľby poskytovateľa a zapojenie organizácií občanov s ŤZP do systematickej činnosti integračných centier.		
	Definícia klienta dlhodobej starostlivosti  je formulovaná tak úzko, že sa zameriava výlučne na klientov s potrebou odkázanosti na pomoc inej osoby pri vykonávaní nevyhnutných životných úkonov, prác v domácnosti a sociálnej participácii.  Definícia klienta, ktorá veľmi zužuje priestor na  jeho integráciu a podporu začlenenia, vytvára  úzko zameraný medicínsky pohľad na klienta a potláča pritom právo jedinca s ŤZP rozhodovať o svojej existencii. Klient s nižším rozsahom, klient s vyšším rozsahom je v tomto prípade nezmyselná definícia a nemá logiku. Služby  musia  byť definované ako služby sociálnej pomoci a nie starostlivosti -  starostlivosť sa predsa poskytuje v nemocniciach či domácnostiach chorým. Občana s ŤZP nie je možné v bežnom dennom živote definovať ako chorého. Až keď ochorie ako hociktorý občan bez zdravotného postihnutia, až potom bude potrebovať lekársku či ošetrovateľskú starostlivosť. 
Napr. osobná asistencia občanovi s ťažkým zdravotným postihnutím je zameraná na zmiernenie znevýhodnenia a na prekonanie znevýhodnenia v prístupe k veciam osobnej potreby a k stavbám občianskeho vybavenia, na umožnenie styku so spoločenským prostredím, na sprístupnenie informácií a na zabezpečenie nevyhnutných životných úkonov alebo nevyhnutných prác v domácnosti uvedených v prílohe č. 1, alebo činností uvedených v prílohe č. 5, ktoré tomuto občanovi poskytuje osobný asistent, prípadne osobní asistenti (takto to uvádza zákon). Osobnou asistenciou sa podporuje nezávislosť občana s ťažkým zdravotným postihnutím, jeho pracovné, vzdelávacie, rodinné a občianske aktivity, ktoré smerujú k jeho spoločenskej integrácii. Pomoc formou osobnej asistencie sa vytvára na to, aby im poskytla možnosť nezávisle rozhodovať o sebe, veciach svojho života a každodenných potrebách.
	Z	A	Definícia klienta dlhodobej starostlivosti bola preformulovaná v zmysle pripomienky. Pri názve dlhodobej starostlivosti ako novej verejnej služby je možné uvažovať o „pomoci“. Osobná asistencia zostáva súčasťou systému dlhodobej starostlivosti.		
	V ekonomicky vyspelých krajinách, vrátane politiky Európskej komisie je nahladanie na občanov so zdravotným postihnutím ako klientov sociálnych služieb, nie ako na pacientov a chorých ľudí, t.j. ide o prechod z medicínskeho na sociálny a právny model zdravotného postihnutia. Z uvedeného vyplývam že aj na európskej úrovni sa otázky sociálnych služieb, vrátane služieb dlhodobej starostlivosti (long-term care) riešia v rámci konceptu sociálnych a nie zdravoitných služieb.    Odporúčame navrhovateľom do pozornosti dokument z Madridskej deklarácie z roku 2002!	Z	A	Dlhodobá starostlivosť nie je zdravotnou starostlivosťou, čo bolo v materiály upresnené.		
	Nesúhlasíme s vytváraním ďalších zložitých špecializovaných tímov, kde by základom tímu mali byť zdravotnícki pracovníci, nie sú podľa nás automaticky zárukou, že sa týmto krokom proces posudzovania zlepší a že bude objektívnejší. Naviac, lekár resp. zdravotnícky pracovník bude na občana s ŤZP pozerať vždy len cez „lekárske okuliare“ ako na chorého pacienta.  Posudzovací proces rozdelený do viacerých etáp  bude zdĺhavý a ešte viac  byrokratickejší...
Podľa navrhovateľa v rámci posudzovacieho procesu sa majú určovať priority podpory podľa potrieb posudzovanej osoby (musíme brať na zreteľ, že každý jedinec je neopakovateľná osobnosť), pričom nie sú vymedzené žiadne kritériá pre určenie priority a naviac je to v rozpore i s poskytovaním dlhodobej starostlivosti, ktorá je viazaná na dostupnosť vyčlenených prostriedkov v aktuálnom rozpočtovom roku. Je to tiež v  rozpore s právnym nárokom občana, resp. nárokom klienta na službu alebo dávku, ktorý je  podmienený dostupnosťou finančných zdrojov. V rozpore s tým, je i konštatácia, že sa naďalej budú poskytovať peňažné príspevky podľa súčasného platného právneho stavu. Naviac predkladateľ ako jeden z prvých krokov počíta so zrušením §§ 49 až 64 zákona 195/98 o sociálnej pomoci. Je to nelogické a jedno vylučuje druhé. Navyše pri posudzovaní nároku klienta nie je možné zavádzať princíp hlasovania!	Z	A	Posudkové komisie centier dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní budú zložené z lekárov, sestier a sociálnych pracovníkov tak aby posudzovanie bolo komplexné, čo bolo v materiály upresnené. Kritériá pre určenie priority boli doplnené (prednosť domácej pred ústavnou starostlivosťou, prednosť neformálnej pred formálnou službou podľa konkrétnej situácie klienta). Doterajšie príspevky, pomôcky a služby sa budú poskytovať podľa súčasných kritérií.
Pre vysvetlenie uvádzame, že oprávnenie je konštatovaním stavu, v akom sa klient dlhodobej starostlivosti podľa definície nachádza. Oprávnenie a starostlivosť poskytovaná oprávneným osobám nie sú závislé od dostupnosti verejných zdrojov. Od dostupnosti verejných zdrojov závisí úroveň poskytovanej starostlivosti, definovaná ako nárok vymáhateľný súdom. 
Na poskytovanie dlhodobej starostlivosti určitej úrovne budú mať nárok všetci kladne posúdení klienti dlhodobej starostlivosti, a to nielen čo sa týka peňažných príspevkov, prípadne pomôcok, ale aj čo sa týka služieb. V materiály bolo upresnené, že prvým krokom je prevzatie súčasných §§ 49 až 64a zo zákona o sociálnej pomoci, teda nie ich zrušenie. Princíp hlasovania bol vypustený.		
	Vôbec nie je jasné, ako sa bude postupovať v  prechodnom období, po akú dobu bude existovať súčasný systém v zmysle zákona 195/98 o sociálnej pomoci (či už kompenzácií sociálnych dôsledkov ŤZP alebo sociálnych služieb) a čo ho nahradí. V praxi to bude znamenať, že budú existovať    dva absolútne rozdielne systémy  a to dokonca v dvoch rezortoch (sociálne služby – MPSVR, služby dlhodobej starostlivosti – MZ),

V rozpore s vyššie uvedeným sa jedným dychom konštatuje, že súčasné peňažné príspevky na kompenzáciu sa stanú nástrojmi dlhodobej starostlivosti. MZ uvažuje o zrušení týchto kompenzácii (čo absolútne nemá logiku) a chce nahradiť peňažné dávky  vecnými dávkami a službami domácej starostlivosti, bez definovania základných princípov a podmienok budúceho systému starostlivosti. Máme oprávnené obavy, že celá ťarcha starostlivosti o OŤZP zostane len a len na rodine bez finančnej podpory štátu, čo povedie k enormnému nárastu požiadaviek na umiestnenie týchto ľudí do domovov sociálnych služieb ( ďalej len „DSS“) s celoročným pobytom, o ktorých sa stále konštatuje, že sú tou najdrahšou alternatívou starostlivosti s nemalým dopadom na rozpočty VÚC.	Z	A	V zmysle pripomienky bol materiál upresnený tak, že nepôjde o právnu úpravu rovnakej pomoci v dvoch rozdielnych systémoch.  Gestorským bude MZ SR v zákone o dlhodobej starostlivosti. Nepôjde teda o gesciu dvoch rôznych ministerstiev. Pre doterajších klientov zostanú v platnosti doterajšie podmienky vzniku nároku a doterajšie rozhodnutia a z nich vyplývajúce nároky na služby, pomôcky a peňažné príspevky podľa súčasného zákona o sociálnej pomoci, ktoré budú prevzaté do zákona o dlhodobej starostlivosti. Pre nových klientov vstupujúcich do systému dlhodobej starostlivosti budú platiť podmienky podľa zákona o dlhodobej starostlivosti. 
Súčasný systém kompenzácií sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia sa zo zákona presúva do systému dlhodobej starostlivosti, čo vylučuje neistotu právnych vzťahov.
Pri poskytovaní dlhodobých sociálnych služieb sa budú v systéme dlhodobej starostlivosti financovať klienti, nie inštitúcie poskytovateľov ako také. 
Po zavedení dlhodobej starostlivosti budú existovať vedľa seba tri rozdielne systémy pre rozdielnych klientov: zdravotná starostlivosť, dlhodobá starostlivosť a sociálne služby pre klientov nevyžadujúcich dlhodobú ani zdravotnú starostlivosť. Nezavádzajú sa nové dávky ani služby, s výnimkou odľahčovacej služby pre neformálnych poskytovateľov.		
	Zásadne nesúhlasíme, aby sa základné podmienky poskytovania príspevkov a služieb dlhodobej starostlivosti ( napr. výška dávky, stanovenie podmienok úhrady zo strany klienta, katalóg funkčných porúch, štandardy a normatívy) určovali prílohou zákona. 	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Základné podmienky poskytovania príspevkov a služieb dlhodobej starostlivosti budú upravená zákonom. Rámcové vymedzenie a definovanie uvedených skutočností bolo v materiály doplnené (katalóg funkčných porúch podľa princípov MKF, podmienky úhrady zo strany klienta, štandardy a normatívy boli rámcovo vymedzené, výška dávky sa bude odvíjať od súčasne platnej legislatívy).		
	Od samotného počiatku sme boli navrhovateľmi uisťovaní, že základným prínosom koncepcie dlhodobej starostlivosti, by malo byť riešenie problematiky  zdravotnej a sociálnej starostlivosti a jej následné zjednotenie financovania v liečebniach pre dlhodobo chorých, hospicoch, psychiatrických liečebniach, v ktorých sa poskytuje zdravotnícka, ale aj sociálna starostlivosť. Predkladateľ pritom takéto problémy vôbec nerieši a neplánuje v rámci dlhodobej starostlivosti žiadne zmeny v týchto zariadeniach, tie sa naviac ponechávajú sa v doterajšom systéme (t.j. nejde o integrovaný systém), pričom práve v zariadeniach tohoto druhu sa poskytuje súčasne zdravotná aj sociálna starostlivosť.	Z	A	Materiál bol doplnený v zmysle pripomienky. Navrhuje sa vytvoriť požadovaný jednotný systém, ktorého sú platby zo štátneho rozpočtu a zo zdravotných poisťovní súčasťou. 
Zdravotné zariadenia a zariadenia sociálnych služieb sa môžu transformovať na zariadenia dlhodobej starostlivosti. 
V zariadeniach transformovaných na zariadenia dlhodobej starostlivosti bude financovanie integrované tak zo zdrojov zdravotných poisťovní ako aj zo zdrojov štátneho rozpočtu. V tomto zmysle budú zákony o dlhodobej starostlivosti a o sociálnych službách zosúladené. Zariadenia zdravotnej starostlivosti, akými sú hospice a paliatívna zdravotná starostlivosť, budú poskytovať zdravotnú starostlivosť v režime zdravotnej starostlivosti. 		
	V celom legislatívnom zámere nie sú údaje, z ktorých by bolo možné vyvodiť závery predkladateľa zámeru o konkrétnych finančných dopadoch na verejné rozpočty, zdroje zdravotného poistenia a na občana a následne zistiť efektívnosť navrhovaného systému.	Z	A	Doložka bola doplnená.		
	Stotožňovanie príspevku na osobnú asistenciu a príspevku za opatrovanie je neprípustné a hovorí to o neznalosti navrhovateľov o tejto problematike, vylúčenie odvolania v konaniach o poskytovaní peňažných príspevkoch na kompenzácie, – úhrada za sociálne služby poskytované verejnými poskytovateľmi je regulovaná všeobecne záväznými nariadeniami obcí alebo VUC, existuje zákonná právna ochrana platiteľa úhrady pred platením úhrady za sociálnu službu neprimeranej jeho príjmu, majetku a rodinným pomerom pri garantovaní zostatku z príjmu po zaplatení úhrady vo väzbe na sumy životného minima, chýba uvedenie právnej úpravy garantovaného finančného príspevku na úhradu nákladov za poskytované sociálne služby pre súkromných poskytovateľov podľa finančného normatívu za ustanovených podmienok, sú používané nesprávne pojmy a terminológia ...).	Z	A	Materiál nestotožňuje príspevok na osobnú asistenciu a príspevok za opatrovanie, čo bolo pre vyššiu zrozumiteľnosť upresnené a doplnené. 
Spoluúčasť klientov je v materiály upresnená v súlade s právnou ochranou v závislosti od príjmu a majetku klienta.
Budúce princípy pre finančné normatívy budú uvedené v zákone o dlhodobej starostlivosti.		
	Navrhovateľ vo svojom zámere uvádza, že za súvisiace služby v zariadeniach dlhodobej starostlivosti (ubytovanie a stravovanie), bude platiť klient nákladové ceny. Je nevyhnutné upozorniť, že na rozdiel od súčasnosti by šlo o enormné navýšenie spoluúčasti klienta. Navrhovateľ vôbec nezohľadňuje príjmové a majetkové pomery klientov, ktorí v prevažnej väčšine patria k najslabším príjmovým skupinám. Dôsledkom tohto neuváženého a zlého návrhu dôjde určite k extrémnemu zaťaženiu obecných rozpočtov a štátneho rozpočtu za rozdiely úhrade klienta.	Z	A	Doložka bola doplnená.  Materiál bol upresnený. Spoluúčasť klienta bude pri uplatnení nákladových cien mierne vyššia, avšak len u klientov dostávajúcich služby od verejných poskytovateľov. Nákladové ceny zodpovedajú možnostiam klientov s priemerným dôchodkom. Spoluúčasť klientov s nižšími príjmami bude podobná ako v súčasnosti, prípadné zvýšenie spoluúčasti týchto klientov nebude výrazné, a to najmä u klientov, ktorí sú dnes v sociálnych zariadeniach. U klientov s vyššími príjmami príde k miernemu zvýšeniu spoluúčasti. Nie je doložiteľné tvrdenie, že ide o enormné zvýšenie spoluúčasti. Povinnosť obcí uhrádzať rozdiel nezaplatenej časti spoluúčasti klienta je navrhovaný ako regulačný prvok integrácie poskytovania starostlivosti v decentralizovanom systéme finančných zdrojov a verejnej správy.		
	Zásadne nesúhlasíme s tým, aby RIC zabezpečovali poskytovanie pomôcok a ich požičiavanie, je to aj v absolútnom rozpore s princípom slobodného výberu klienta na služby a dávky a prísľubom naďalej poskytovať peňažné príspevky na kompenzáciu, nakoľko zákon o sociálnej pomoci takúto formu neupravuje. Tak ako je vyššie uvedené podmienky a kritériá poskytovania a požičiavania pomôcok    nie sú v zámere upravené.	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Materiál bol upresnený, integračné centrum môže ale nemusí poskytovať pomoc a radu klientovi pri zabezpečovaní potrebných pomôcok a služieb pri zachovaní plurality poskytovateľov. Slobodu výberu poskytovateľa materiál zabezpečuje. 		
	Tak ako každý človek, aj ľudia s ŤZP chcú a majú právo nezávisle rozhodovať o svojom vlastnom živote, potrebujú myslieť a hovoriť sami za seba, bez zasahovania ostatných a  to i  za cenu, že by ich rozhodnutia ostatní nepovažovali za správne a najvhodnejšie, musia ich však  akceptovať. 
Spracovateľ koncepcie nevychádza zo súčasnej reality, keď sa už niekoľko rokov v praxi uplatňuje zákon o sociálnej pomoci a keď sa pripravoval zákon o kompenzáciách sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia  a  zákona o sociálnych službách, ktoré mali byť zamerané aj na komplexné riešenie pomoci občanom s ŤZP. Na úkor pripravovaného zákona o dlhodobej starostlivosti, ktorá však nerieši všetky tri problematiky tak komplexne, boli tieto takmer hotové zákony MPSVR SR zmätené zo stola.  	Z	A	Materiál rešpektuje nezávislé rozhodovanie ľudí s ŤZP a tiež otvára aktívny priestor pre ľudí s ŤZP v činnosti integračných centier.
V materiály bolo upresnené, že zákon o dlhodobej starostlivosti počíta so zosúladením so zákonom o sociálnych službách, ktorý má pripravuje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.		
	Považujeme za  neopodstatnené a v zásade chybné rozhodnutie, aby sa v rámci dlhodobej sociálnej  pomoci občanom s ťažkým zdravotným postihnutím  tento model presunul na zdravotnícky rezort.
Štandardné pravidlá na vytváranie rovnakých príležitostí pre osoby so zdravotným postihnutím prijaté Valným zhromaždením OSN  20. decembra 1993 okrem iného hovoria, že osoby so zdravotným postihnutím sú členmi spoločnosti a majú právo zostať v miestnej komunite. V rámci normálnych štruktúr vzdelávania, zdravotníckej starostlivosti, zamestnania a sociálnych služieb by mali dostať takú pomoc, akú potrebujú. 
Princíp rovnakých práv znamená, že potreby každého jedinca a všetkých ľudí sú rovnako dôležité, že tieto potreby sa musia pre spoločnosť stať  štandardom na plánovanie, a že všetky zdroje sa musia využiť tak, aby zabezpečili každému jednotlivcovi rovnakú príležitosť pre integráciu.
Návrh koncepcie  sociálnej a dlhodobej starostlivosti o občanov s ťažkým zdravotným postihnutím bol a je  nesprávne adresovaný na MZ SR, pretože postavenie občanov s ťažkým zdravotným postihnutím dnes u nás upravuje niekoľko právnych predpisov, ktoré obsahujú rôzne intervencie zo strany spoločnosti zamerané na realizáciu práv a slobôd, rovnocenného, nezávislého a plnohodnotného života.	Z	C	Podstatné je zachovanie doterajšieho rozsahu a úrovne sociálnej pomoci, čo materiál garantuje. Prínosom je zároveň rozšírenie o ďalšie služby a o integráciu sociálnych a zdravotných služieb a ich financovania cez osobu klienta. Materiál zároveň predpokladá zvýšenie financovania služieb z verejných zdrojov.
Rešpektovanie „Štandardných pravidiel na vytváranie rovnakých príležitostí pre osoby so zdravotným postihnutím“ bolo do materiálu doplnené v časti 11.		
	Vláda Slovenskej republiky svojim uznesením č. 590 z 27. júna 2001 schválila „Národný program rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím vo všetkých oblastiach života, ktorého spravovanie vychádzalo z dokumentu „Štandardné pravidlá na vytváranie rovnakých príležitostí pre osoby so zdravotným postihnutím“. Tento program sa stále považuje za systémový krok smerujúci k vytvoreniu procesu postupného koncepčného riešenia všetkých závažných problémov života občanov so zdravotným postihnutím.
Občania s ťažkým zdravotným postihnutím sa neustále stretávajú s obmedzeniami a znevýhodneniami vo všetkých sférach nášho každodenného života, zdravotníctvo nevynímajúc!  Na ľudí so zdravotným postihnutím sa pozeralo a stále pozerá ako na lekárske prípady a objekty ľútosti a charity. Jednoznačne to odmietame!!! Predstavy o spôsoboch začlenenia zdravotne postihnutých do  spoločnosti  vychádzajú, žiaľ aj teraz z predstáv tzv. „odborníkov“ bez postihnutia, ktoré sa premietajú do rozhodnutí umiestňovať ľudí s postihnutím v zariadeniach sociálnej starostlivosti (ústavov). Každý človek umiestnený v ústave  stráca schopnosť existovať samostatne v normálnych podmienkach a okolím je vnímaný ako chorý. Človek umiestnený v takomto zariadení žije v umelom prostredí, toto neumožňuje rozvoj osobnosti, tak ako je to bežné v rodine. Život v ústavoch je organizovaný, má presne vymedzený čas, kedy treba vsávať, kedy ísť spať, obedovať, umývať sa , ísť na vychádzky... Človek umiestnený v ústave (nech by bol tento ústav akokoľvek dobre vybavený) má minimálnu možnosť rozhodovať o sebe, nemôže si založiť rodinu, nerozhoduje nielen o svojich bežných aktivitách, ale takmer o ničom! Nad jeho životom po vstupe do takéhoto zariadenia až do smrti vždy ostane visieť veľký otáznik,  kto bude manipulovať s jeho životom!!! 
Z tohto titulu odmietame akúkoľvek novú inštitucionalizáciu a segregáciu  pre ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím. Ľudia s ťažkým zdravotným postihnutím majú právo na tie isté príležitosti a šance v živote ako ostatní nepostihnutí ľudia. 
V prvom rade ide o možnosť:
-	vyrastať slobodne v rodinách
-	navštevovať bežné školy
-	používať verejnú hromadnú integrovanú dopravu (bezbariérovú)
-	zamestnať sa
-	mať rovnakú dostupnosť v zdravotníckej starostlivosti
-	mať rovnaký prístup k službám, kultúre , možnostiam trávenia voľného času.	Z	A	Nadväznosť na „Národný program rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím vo všetkých oblastiach života“ schválený vládou SR uznesením č. 590/2001 bola do materiálu doplnená v časti 11.
Materiál je upresnený v tom zmysle, že smeruje k uprednostňovaniu domácej a komunitnej starostlivosti pred umiestňovaním ľudí v rezidenčných zariadeniach. Tomu zodpovedajú aj organizačné a finančné pravidlá.
Materiál podporuje plnú spoločenskú integráciu a sociálnu participáciu.		
	Zákon o sociálnej pomoci, ktorý určite nie je dokonalý, je v súčasnosti  uplatňovaný v praxi a hovorí, že jeho cieľom je zmierniť alebo prekonať s aktívnou účasťou občana  hmotnú alebo sociálnu núdzu, zabezpečiť základné životné podmienky občana v prirodzenom prostredí zabraňovať príčinám  vzniku, prehlbovania alebo opakovania porúch psychického vývinu, fyzického vývinu a sociálneho vývinu občana a zabezpečiť integráciu občana do spoločnosti. Tento zákon o sociálnej pomoci resp. jeho počiatočnú filozofiu je potrebné doviesť k dokonalosti. Ušetrí sa veľké množstvo finančných prostriedkov od daňových poplatníkov a podporí sa skutočná integrácia občanov s ťažkým zdravotným postihnutím do spoločnosti.	Z	A	Stotožňujeme sa s pripomienkou. Bolo upresnené a zdôraznené, že inštitúty dlhodobej starostlivosti budú zo zákona o sociálnej pomoci prevzaté do zákona o dlhodobej starostlivosti a zároveň rozšírené a nové služby.  		
	S filozofiou nezávislého života sa stotožňuje prevážna väčšina ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím, pretože sa usilujú o rovnaké práva a  rovnaké príležitosti, sebarešpektovanie a sebaurčenie. Pre nás mnohých sa táto filozofia stala vďaka zákonu 195/98 o sociálnej pomoci životným štýlom, ktorý nám pomáha žiť skutočným životom! Nezávislý resp. samostatný život neznamená, že ľudia s postihnutím nikoho nepotrebujú, že všetko chcú robiť sami, že chcú žiť v izolácii.  Naopak, máme maximálny záujem integrovať sa tam odkiaľ nás majoritná spoločnosť vylúčila. Pripravovaný zákon nám to však evidentne upiera!!!   	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná. Materiál je založený na princípe integrácie, ktorá je zásadným cieľom  dlhodobej starostlivosti.  		
	Ak chceme skutočne vytvoriť podmienky nezávislého života je potrebné v našom systéme začať uplatňovať a riadiť sa týmito princípmy:
1.deinštitucionalizácia - je to proces zameraný na navrátenie ľudí s postihnutím do ich prirodzeného prostredia, t.j. do rodiny, medzi susedov, priateľov, do svojho mesta, obce. Pritom je nevyhnutné zabezpečiť také formy pomoci, ktoré umožnia vykonávať bežné aktivity relatívne nezávisle od ostatných členov rodiny a tým zrovnoprávniť naše postavenie v rodine.
2.demedikalizácia – je načase prekonať názor, že človek s postihnutím je pacient, o ktorého sa teba ako o pacienta starať. Zdravotné postihnutie nie je choroba a preto sa vychádza z nemedicínskeho náhľadu na  potreby t.j. z demedikalizácie. Liečebný proces u väčšiny postihnutí je zvyčajne ukončený a intervenciou je potrebné zamerať na odstránenie alebo prekonanie sociálnych dôsledkov zdravotného postihnutia človeka a nie na liečenie jeho choroby. Až v prípade, že takýto človek akútne ochorie, pristupuje sa k nemu ako ku pacientovi!
3.deprofesionalizácia – znamená, že hlavným odborníkom – expertom na posúdenie potrieb človeka so zdravotným postihnutím je on sám. Doterajšia prax na Slovensku je taká, že v našom živote dominujú odborníci – lekári, psychológovia, špeciálni pedagógovia, sociálni pracovníci atď. Oni sú tí, ktorí robia zásadne a nejakú často nezvratný vplyv na život postihnutého človeka. Pritom jasne platí, že čím väčší vplyv majú odborníci, o to menej možností a schopností majú ľudia s postihnutím. Preto je potrebné pristúpiť k deprofesionalizácii pri riešení našej sociálnej situácie. V rámci posudzovania  potrieb sa musia rešpektovať predstavy a rozhodnutia zdravotne postihnutého, nakoľko sám najlepšie pozná svoje potreby a má právo rozhodovať o sebe. K týmto patria aj služby osobnej asistencie.	Z	A	V materiály je upresnené, že prioritou je navrátenie ľudí s postihnutím do ich prirodzeného prostredia, na čo materiál dlhodobá starostlivosť vytvára nástroje.
Klient dlhodobej starostlivosti nie je pacientom, na ktorého s nazerá medicínsky. Dlhodobá starostlivosť je odlišná od systému zdravotnej starostlivosti.
Slobodná voľba poskytovateľa je jedným z princípov materiálu. Integračné centrá vytvárajú priestor pre aktivitu a uplatnenie  občanov so zdravotným postihnutím.		
	Princípy služieb osobnej asistencie:
1.	Služby osobnej asistencie sú ľudským a občianskym právom. Tieto služby majú slúžiť ľuďom bez rozdielu veku, od detstva po celý život, ak to funkčné obmedzenie jednotlivca vyžaduje. Toto právo je nezávislé na type postihnutia, zdravotnom stave, príjmu, rodinného stavu a je uplatňované bez rasovej, národnostnej, kultúrnej a náboženskej diskriminácie, bez rozdielu pohlavia, sexuálnej preferencie alebo miesta pobytu.
2.	Všetci postihnutí ľudia (prípadne ich zástupcovia) majú byť o svojich právach a možnostiach súvisiacich so službami osobnej asistencie informovaní dostupnou formou a  vhodným jazykom. Všetky formy osobnej asistencie musia rešpektovať súkromia užívateľa.
3.	Užívatelia osobnej asistencie majú mať možnosť vybrať si z viacej modelov služieb osobnej asistencie, podľa rôzneho stupňa riadenia a kontroly užívateľom. Tieto funkcie – podľa nášho názoru – môžu vykonávať všetci užívatelia, bez ohľadu na to, či sú schopní dať právne podložený súhlas alebo či pri rozhodovaní a komunikácii potrebuje pomoc.
4.	Služby majú dať užívateľom možnosť uplatniť svoje práva a podieľať sa na všetkých aspektoch spoločensko-kultúrneho života, čo  zahŕňa okrem iného domáce, školské, pracovné, kultúrne, duchovné aktivity, voľný čas, cestovanie a politický život. Tieto služby majú  postihnutým ľuďom, ktorí sa pre ne rozhodnú, umožniť, aby si zariadili osobný, rodinný a spoločenský život a plnili všetky záväzky s týmito aspektmi spojené.
5.	Žiaden jedinec nesmie byť proti svojej vôli držaný v inštitucionalizovanom zariadení z dôvodu nedostatku prostriedkov, vysokých nákladov, subštandardných alebo neexistujúcich služieb alebo odmietnutie či odoprenie niektorej alebo všetkých služieb.
6.	Tieto služby musia byť k dispozícii po sedem dní v týždni , toľko hodín, koľko je behom dňa nutných, dlhodobo, krátkodobo, aj pri naliehavej potrebe. Súčasťou týchto služieb je okrem iného pomoc pri fyziologických potrebách, domácich prácach, zaistenie mobility, pracovná, emocionálna, poznávacia, osobná a finančná záležitosť, zapojenie do spoločnosti, činnosti spojené s výchovou detí, voľný čas a ďalšie obdobné záležitosti. Pri plánovaní a poskytovaní služieb musí byť rozhodujúce hľadisko užívateľa, ktorý musí mať možnosť výberu  i odmietnutia služieb.
7.	Štátny finančný príspevok má byť individuálnou dávkou nezávislou na rodinnom stave a nesmie sa stať prekážkou zamestnania.
8.	Štátny finančný príspevok musí pokryť konkurenciu schopné platy, poistenie pre asistentov a výdavky súvisiace s administratívou a managementom.
9.	Platby užívateľovi nemajú byť považované za voľný, zdaniteľný príjem a nesmú vylučovať užívateľa z nároku na ďalšie zákonne dávky a služby.
10.	Dostatočné štátne finančné prostriedky majú byť k dispozícii aj pre zaistenie adekvátnej podpory, dohľadu, náboru, poradenstva a školenia pre užívateľov a asistentov. Úlohou vlády (legislatívy) je zaistiť, aby boli osobní asistenti boli dosiahnuteľní prostredníctvom rôznych služieb osobnej asistencie, čo zahŕňa okrem iného aj individuálnych obstarávateľov a agentúry komplexných služieb.
11.	Užívateľ by mal mať voľnosť vybrať si alebo najať si ako osobného asistenta kohokoľvek, vrátane členov rodiny.
12.	Deťom, ktoré potrebujú služby osobnej asistencie, musia byť ponúknuté aj také služby, ktoré by umožnili uplatnenie ich práva na všeobecné vzdelanie. V rámci takéhoto vzdelania a služieb osobnej asistencie majú byť zahrnuté i veku primerané príležitosti naučiť sa efektívne využívať a riadiť služby osobnej asistencie.
13.	Postup pri podávaní žiadostí má byť jednotný, nezávislý na zdrojoch, prevádzkovateľoch a posudzovateľoch, uskutočnený rýchlym  spôsobom a  má dovoliť žiadateľovi, užívateľovi využívať služieb advokáta a získať právnu radu na náklady štatutárnej autority.
Aby bolo možné presadiť vyššie uvedené princípy, musia byť užívatelia oficiálne a v rozhodujúcej miere zapojení a zastúpení na všetkých úrovniach rozhodovania prostredníctvom priebežných kontaktov a dohľadu pri plánovaní,  uskutočňovaní, navrhovaní a vývoji služieb osobnej asistencie.	Z	A	Inštitút osobnej asistencie je v úplnosti prevzatý z dnešného systému sociálnej pomoci.		
	Novým kľúčom v prístupe k občanovi s ťažkým zdravotným postihnutím zo strany štátu sa musia stať  jeho individuálne potreby, osobnosť občana a konkrétny dopad zdravotného postihnutia na uspokojovanie týchto potrieb.
V zákone 195/98 o sociálnej pomoci sú zakotvené kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia. Kompenzovanie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia neznamená poskytovanie výhod, ale zmierňovanie prípadne odstraňovanie znevýhodnení, ktoré nám, občanom s ťažkým zdravotným postihnutím vznikajú v  spoločnosti a  vyrovnávanie našej východiskovej pozície pri ovplyvňovaní životnej cesty s občanmi bez postihnutia.
Kompenzácia stavia zákon na pojme - sociálny dôsledok ťažkého zdravotného postihnutia.  Vychádzalo sa z poznania, že jednoduchý lekársky model zdravotného postihnutia, ktorý vychádza z následnosti etiológie (príčiny vzniku zdravotného postihnutia) patológie a symptomatológie zdravotné postihnutie nezachytáva celý rad problémov, ktoré súvisia so zdravotným postihnutím. 
Zdravotné postihnutie ako také nevyjadruje všetky možné dopady  na život človeka a sociálne dôsledky, ktoré mu vyplývajú z postihnutia.
V zmysle zákona 195/98 o sociálnej pomoci sa za sociálny dôsledok ŤZP považuje znevýhodnenie, ktoré máme v porovnaní so zdravým človekom rovnakého veku, pohlavia a za rovnakých podmienok.
Právam osôb so zdravotným postihnutím venuje OSN a ostatné medzinárodné organizácie už dlhší čas zvýšenú pozornosť.  Najdôležitejším výsledkom Medzinárodného roku zdravotne postihnutých osôb v r. 1981 bol Svetový program činnosti pre zdravotne postihnuté osoby, ktorý bol schválený OSN v r. 1982. 
„Štandardné pravidlá na vytváranie rovnakých príležitostí pre osoby so zdravotným postihnutím“ boli vypracované na základe získaných skúseností počas Desaťročia zdravotne postihnutých osôb, ktoré vyhlásila OSN. Politický a morálny rámec týchto pravidiel tvorí Medzinárodná listina ľudských práv, ktorá zahŕňa aj Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, Medzinárodnú zmluvu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach,  Medzinárodnú zmluvu o občianskych a politických právach, Zmluvu o právach dieťaťa, Zmluvu o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, ako aj Svetový program činnosti pre zdravotne postihnuté osoby. 
Vláda sa vo svojom programovom vyhlásení zaviazala zabezpečiť  implementáciu koncepcie integrácie zdravotne postihnutých občanov do života, aby mohli pracovať a plnohodnotne sa zúčastňovať na živote spoločnosti. Predkladateľ zákona o dlhodobej starostlivosti, ktorým je MZ SR jednoznačne toto právo občanom s TZP upiera!!!	Z	A	Princípy zákona o sociálnej pomoci budú súčasťou systému dlhodobej starostlivosti, čo je v materiály jednoznačne uvedené. Materiál vychádza z ústavných princípov ľudských práv a z dosiahnutého právneho stavu v tejto oblasti, vrátane práv a postavenia občanov so zdravotným postihnutím.		
	Nesúhlasíme  s  integráciou zdravotných a sociálnych služieb, ktorá by údajne zahŕňala  aj poskytovanie sociálnych služieb a poskytovanie peňažných príspevkov na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia. Považujeme za absolútne nevyhnutné a potrebné, aby bol naďalej od seba oddelený  model medicínsky od modelu sociálneho! 
Je treba oddeliť dlhodobú starostlivosť o chorých ľudí od sociálnej pomoci ľuďom s ťažkým zdravotným postihnutím! 	Z	A	Materiál vychádza z celostného prístupu ku ľuďom, ktorí potrebujú dlhodobú pomoc alebo starostlivosť. Preto je jeho cieľom jednotný systém všetkých služieb, pomôcok a dávok. Integrácia služieb, pomôcok a dávok sa týka každého jednotlivého klienta podľa jeho individuálneho stavu a potrieb. Navrhuje sa integrovať sociálne služby a poskytovanie peňažných príspevkov prostredníctvom osoby klienta, ktorému sú určené. Financovanie z rôznych zdrojov bude oddelene kontrolovateľné. Služby, pomôcky a dávky pre občanov so zdravotným postihnutím budú mať osobitný režim od zdravotnej starostlivosti, ktorá nie je predmetom dlhodobej starostlivosti,  a od starostlivosti o starých ľudí bez zdravotného postihnutia.		
	Aj súčasťou celkového úsilia Európskeho spoločenstva definovať spoločnú stratégiu politiky zdravotného postihnutia a prijímania antidiskriminačných opatrení bolo  rozhodnutie Európskej rady vyhlásiť rok 2003 za Európsky rok ľudí so zdravotným postihnutím.  V nadväznosti na tento krok bola koncom marca 2002 v Madride vyhlásená účastníkmi Európskeho kongresu zdravotného postihnutia tzv. Madridská deklarácia so základným heslom : „ Nediskriminácia spoločne s pozitívnymi akciami vyústia do sociálnej inklúzie.“ Deklarácia obsahuje základné výzvy v otázkach podpory nezávislosti, rovnosti príležitostí a sociálnej inklúzie ľudí so zdravotným postihnutím a opisuje ich ako kontrast medzi starými a novými víziami:
•	od prístupu založenom na vnímaní ľudí so zdravotným postihnutím ako pacientov ... K ľuďom so zdravotným postihnutím ako nezávislým občanom a spotrebiteľom,
•	od rozhodnutí prijímaných profesionálmi v mene ľudí so zdravotným postihnutím... K odstráneniu bariér, revízii sociálnych noriem, politík, kultúry, a k zlepšeniu podporujúce prístupné prostredie,
•	od prístupu založenom na vnímaní ľudí so zdravotným postihnutím ako závislých a nezamestnanteľných ...  K zdôrazňovaniu ich schopností a potrebe prijímania aktívnych podporných opatrení,
•	od  modelovania ekonomického a sociálneho procesu pre niektorých... K tvorbe flexibilného sveta , spoločnosti pre všetkých,
•	od nežiadúcej segregácie vo vzdelávaní, zamestnávaní a v ostatných sférach života... K integrácii ľudí so zdravotným postihnutím do hlavného diania,
•	od prístupu založenom na vnímaní ľudí so zdravotným postihnutím ako objekt charity... K ľuďom so zdravotným postihnutím ako držiteľom práv,
•	od politiky zdravotného postihnutia ako špecifickej otázky týkajúcej sa jednotlivých ministerstiev... K inklúzii politike zdravotného postihnutia ako všeobecnej zodpovednosti vlády.	Z	A	Materiál bol doplnený o vzťah systému dlhodobej starostlivosti v podmienkach Slovenska k Madridskej deklarácii. Princípy uvádzané v pripomienke sú zahrnuté v časti Nadväznosť na ďalšie programy pre starších a zdravotne postihnutých občanov.		
	Ku kapitole 2: Vymedzenie základných pojmov, Str. 4:
Definíciu dlhodobej starostlivosti navrhujeme doplniť nasledovne: „Dlhodobá starostlivosť je koordinované poskytovanie zdravotnej starostlivosti, sociálneho poradenstva, sociálnej rehabilitácie, sociálnych služieb, pomôcok, dávok a výcviku sociálnych zručností v takom rozsahu, aby bola kompenzovaná strata schopnosti vykonávať nevyhnutné životné úkony podľa individuálnych potrieb každého klienta primerane k jeho veku a zároveň dosiahnutie jeho zotrvania v prirodzenom sociálnom prostredí.“
Odôvodnenie: Definícia dlhodobej starostlivosti je príliš úzka, požadujeme jej rozšírenie o sociálne poradenstvo, sociálnu rehabilitáciu a výcvik sociálnych zručností ako významných nástrojov riešenia sociálnej núdze klienta.	Z	A	Definícia dlhodobej starostlivosti bola rozšírená o sociálne poradenstvo, sociálnu rehabilitáciu a výcvik sociálnych zručností. 		
	Str. 5: V odseku „neformálni / neprofesionálni  poskytovatelia vybraných výkonov dlhodobej starostlivosti pri nevyhnutných životných úkonoch ( asistencia pri udržiavaní  sociálnych vzťahov s prostredím, sprievodcovská a tlmočnícka služba, preprava)...“ nie sú v zátvorke uvedené základné životné úkony.	Z	A	Odkaz na definíciu nevyhnutných životných úkonov podľa 195/1998 Z. z. bol doplnený. 		
	Str. 6: „v regionálnych integračných centrách pre zdravotne postihnutých občanov ( poskytujú poradenskú a agentúrne a podporné služby, organizujú zabezpečenie a prevádzku pomôcky, realizáciu kompenzácií na základe jednorazových peňažných dávok napr. na úpravu bytu alebo kúpu motorového vozidla ),“
Z tohto odseku navrhujeme vypustiť slová „organizujú zabezpečenie a prevádzku pomôcky, realizáciu kompenzácií na základe jednorazových peňažných dávok napr. na úpravu bytu alebo kúpu motorového vozidla“.
Súčasne navrhujeme doplniť:
„Vykonáva alebo zabezpečuje sociálnu rehabilitáciu a výcvikové programy pre klientov.“
Odôvodnenie: Z náplne činnosti RIC navrhujeme vypustiť organizáciu zabezpečenia a prevádzky pomôcky a realizáciu kompenzácií na základe jednorazových peňažných dávok napr. na úpravu bytu alebo kúpu motorového vozidla.  Rozsah činnosti RIC je v zámere príliš široko definovaný, svoje úlohy nebude môcť plniť, a to ani za predpokladu, že niektoré činnosti budú vykonávať iní zmluvní poskytovatelia. Pomôcky si na základe odporúčania v posudku a priznania peňažného príspevku na ich zaobstaranie zabezpečoval doposiaľ klient. Presun týchto činností z klienta na RIC povedie k skomplikovaniu celého systému z hľadiska klienta (nebude čakať len na odsúhlasenie poskytnutia príspevku na zaobstaranie pomôcky a na vyplatenie prípadnej zálohy, ale i na samotnú dodávku pomôcky) a k potrebe zvýšenia finančných prostriedkov na fungovanie celého systému (oproti súčasnému stavu pribudnú náklady na zabezpečenie kúpy pomôcky, odovzdanie pomôcky a starostlivosť o pomôcku, čo si doposiaľ riešil klient vo vlastnej réžii). 	Z	A	Pripomienka o náplni činnosti integračných centier bola akceptovaná. Materiál bol upresnený, integračné centrum môže ale nemusí poskytovať pomoc a radu klientovi  pri zabezpečovaní potrebných pomôcok a služieb pri zachovaní plurality poskytovateľov a môže ale nemusí zabezpečovať sociálnu rehabilitáciu a výcvikové programy pre klientov u poskytovateľov. 		
	Podľa nášho názoru by výplata príspevkov mala zostať v kompetencii úradov práce, sociálnych vecí a rodiny a RIC by mali poskytovať predovšetkým poradenské a konzultačné služby.	Z	A	Materiál sleduje cieľ zachovať súčasnú úroveň sociálnej pomoci, jej integráciu s ďalšími službami a rozšírenie služieb vrátane ich financovania. Navrhuje sa jednotný systém výplaty peňažných príspevkov, ktorý bude prevzatý z úradov práce, sociálnych vecí a rodiny.		
	Ku kap. 3: Služby, pomôcky a dávky, Str. 7:
Z odseku „3.	Služby sociálnej starostlivosti v domácnosti a v komunite ...“ navrhujeme vyňať osobnú asistenciu a pojem „tlmočenie v znakovej reči pre sluchovo postihnutých“ nahradiť pojmom „tlmočenie pre sluchovo postihnutých (v posunkovej reči, artikulačné tlmočenie a tlmočenie pre hluchoslepé osoby)“.
Odôvodnenie: 	Osobná asistencia nie je služba, ktorú by mal zabezpečovať nejaký subjekt. Osobného asistenta si zabezpečoval samotný užívateľ OA, navrhujeme zachovať súčasný stav, resp. popri zachovaní súčasného stavu umožniť iným subjektom viesť databázu osôb uchádzajúcich sa o vykonávanie osobnej asistencie. 
	Pojem „znaková reč“ je nesprávny, naviac v praxi ľudia so sluchovým postihnutím a jeho kombináciou so zrakovým postihnutím sú odkázaní aj na iné druhy tlmočenia, pretože nie všetci ovládajú posunkovú reč. 	Z	A	Možnosť zabezpečiť osobného asistenta samotným subjektom bola dodržaná. Tlmočenie pre sluchovo postihnutých bolo upravené v zmysle pripomienky.		
	V tom istom odseku „3.	Služby sociálnej starostlivosti v domácnosti a v komunite ...“ nie je dostatočne jasne vymedzený vzťah medzi RIC a inými zmluvnými poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti. Nie je jasné, či ďalší zmluvní poskytovatelia DST sa po podpise zmluvy stávajú pracoviskami RIC alebo ide naďalej o samostatné subjekty. Odsek navrhujeme upresniť.	Z	A	Postavenie integračných centier bolo upresnené.		
	Str. 7: V prvej vete odseku „6 Pri poskytovaní zdravotnej a sociálnej starostlivosti v zariadeniach dlhodobej starostlivosti sa klientom poskytujú aj súvisiace služby.“ Navrhujeme:
a) za pojem „sprievodcovská služba“ doplniť pojem „tlmočenie pre sluchovo postihnutých (v posunkovej reči, artikulačné tlmočenie a tlmočenie pre hluchoslepé osoby)“,
b) za slová „v zariadeniach dlhodobej starostlivosti“ doplniť slová „s výnimkou zariadení poskytujúcich služby ambulantnou formou“.
Odôvodnenie: Klientami týchto zariadení budú aj občania so sluchovým postihnutím, ktorí majú právo na informácie podané spôsobom, ktorému rozumejú.
Sociálne poradenstvo a sociálnu rehabilitáciu je efektívne vykonávať ambulantnou formou bez poskytovania ďalších súvisiacich služieb. Preto navrhujeme, aby zariadenia poskytujúce služby ambulantnou formou nemali povinnosť súčasne zabezpečovať i súvisiace služby, napr. stravovanie.	Z	A	Tlmočenie pre sluchovo postihnutých bolo upravené v zmysle pripomienky.
Poskytovanie súvisiacich služieb bolo upresnené podľa pripomienky, pričom platí, že pri niektorých ambulatných a komunitných službách nebudú potrebné súvisiace služby, a naopak pri niektorých potrebné budú (napr. stravovanie detí v detských denných sanatóriách). 		
	Ku kapitole 4: Rozsah dlhodobej starostlivosti, str. 8: V definícii nižšieho rozsahu DST navrhujeme hranicu 180 hodín starostlivosti vzťahovať len k rozsahu poskytovanej opatrovateľskej starostlivosti a dohľadu. 	Z	A	Uvedené bolo upresnené v zmysle pripomienky.		
	Str. 8: Do definície dlhodobej starostlivosti vyššieho rozsahu navrhujeme doplniť:  „poskytovanie sociálneho poradenstva“ a „poskytovanie sociálnej rehabilitácie a výcvik sociálnych zručností“.
Odôvodnenie: Definíciu DST vyššieho rozsahu navrhujeme doplniť vyššie uvedenými činnosťami. V praxi sa vyskytujú prípady, keď obvykle staršiemu občanovi okrem priznania preukazu občana s ŤZP sa neposkytnú žiadne kompenzácie s odôvodnením, že ich zabezpečuje rodina. Takýto klient je často odkázaný na výcvik sociálnych zručností, podľa návrhu by ale nebol definovaný ako osoba vyžadujúca dlhodobú starostlivosť.	Z	A	Definícia bola doplnená podľa pripomienky.		
	Ku kapitole 5: Zodpovednosť a pôsobnosť,  Str. 10:  Z pôsobnosti obce navrhujeme vyňať: 
- zodpovednosť za podanie návrhu špecializovanému posudkovému tímu, aby posúdil obyvateľa obce pre potreby služieb, pomôcok alebo dávok dlhodobej starostlivosti s vyšším rozsahom alebo potrebu prijatia obyvateľa obce do zariadenia dlhodobej starostlivosti.
- zodpovednosť za stanovenie svojho zástupcu do špecializovaného posudkového tímu pre posudzovanie obyvateľov obce,
- zodpovednosť za spoluprácu s ošetrujúcimi lekármi pri návrhu na posúdenie klienta špecializovaným posudkovým tímom za účelom rozhodnutia o vyššom rozsahu dlhodobej starostlivosti.
Do textu „-	zabezpečenie informácii a poradenstva pre klienta pri výbere poskytovateľov služieb a pomôcok dlhodobej starostlivosti“ navrhujeme na koniec doplniť slová „nižšieho rozsahu“.
Odôvodnenie: Doposiaľ si žiadosti podával vždy občan, prípadne jeho zákonný zástupca. Navrhovaná kompetencia obce podávať žiadosti špecializovanému posudkovému tímu by mohla byť vysvetlovaná i tak, že akýkoľvek návrh na posudkový tím bude môcť občan podať len prostredníctvom obce, čo je pre nás neprijateľné. Občan musí mať právo žiadať o posúdenie posudkovým tímom aj keď to neodporučí ošetrujúci lekár a zástupca obce.
Podľa nášho názoru nie je pre posúdenie občana potrebná účasť zástupcu obce v posudkovom tíme. Skúsenosti z minulosti, keď sa na posudzovaní zúčastňovali niekoľko členné komisie sú skôr negatívne a oprávnene sa od takejto praxe upustilo.	Z	A	Materiál bol upresnený v tom zmysle, že žiadosť o posúdenie zdravotného postihnutia podáva občan, prípadne jeho zákonný zástupca bez akejkoľvek účasti obce, avšak obec má túto povinnosť najmä z dôvodov a v prípadoch, ak občan nie je schopný takúto žiadosť podať, aby aj títo občania mali možnosť účasti v systéme dlhodobej starostlivosti.
Zástupca obce  pri posudzovaní občana je iba prizývaný a zabezpečuje predovšetkým previazanosť financovania z rozličných zdrojov a nadväznosť na komunitné služby.		
	Str. 11: Z pôsobnosti regionálneho integračného centra navrhujeme vyňať:
- zabezpečenie poskytovania a/alebo požičiavania pomôcok a iného vybavenia pre klientov dlhodobej starostlivosti a na ne nadväzné služby, 
- vyplácanie príspevku na osobnú asistenciu a príspevku na opatrovanie detí s ťažkým zdravotným postihnutím,
- vyplácanie príspevku na obstaranie a opravu kompenzačnej pomôcky, na úpravu bytu, garáže, kúpu auta pre deti so zdravotným postihnutím a dospelých s osobnou asistenciou, prípadne tých, pre ktorých to navrhne špecializovaný posudkový tím, 
- vydáva preukaz občana s  ťažkým zdravotným postihnutím a vedie evidenciu týchto preukazov,
Súčasne navrhujeme doplniť:
„- vykonávanie alebo zabezpečovanie sociálnej rehabilitácie a výcvikových programov
- poskytovanie služieb súvisiacich s používaním pomôcok (zácvik a výcvik práce“ s pomôckami)
Odôvodnenie: Rozsah činnosti RIC je príliš široký, nebudú ho schopné zabezpečovať. Podľa nášho názoru by mali RIC vykonávať skôr poradenské a konzultačné služby, vykonávať alebo zabezpečovať výcvik práce s pomôckami, ale nie pomôcky priamo zabezpečovať. 
Podľa nášho názoru by RIC nemali byť rozhodovacími, výkonnými a platobnými orgánmi na úseku dlhodobej starostlivosti, tými by mali zostať úrady práce, soc. Vecí a rodiny. Preto navrhujeme vypustenie i ďalších vyššie uvedených kompetencií.  	Z	A	Rozsah činnosti integračných centier bol doplnený o činnosti uvedené v pripomienke. Ostatné pôsobnosti je vhodné ponechať s tým, že závisí od slobodného výberu občana, kde a od koho bude službu alebo pomôcku požadovať, prípadne mu službu alebo pomôcku sprostredkuje integračné centrum alebo mu v tejto súvislosti poskytne poradenstvo. Je potrebné opakovane uviesť, že práca integračných centier bude založená na systémovej spolupráci s dnešnými organizáciami zdravotne postihnutých občanov, ktoré uvedené agentúrne a príbuzné služby a činnosti vykonávajú zatiaľ v podmienkach neziskových organizácií, čím získajú inštitucionálne a finančné pokrytie. Integračné centrá nie sú rozhodovacími orgánmi, tými sú centrá dlhodobej starostlivosti (analogicky k dnešným posudkovým komisiám a oddeleniam kompenzácií úradov práce, sociálnych vecí a rodiny).  
Posudzovanie a rozhodovacie bude presunuté z úradov práce, sociálnych vecí a rodiny na samostatné centrá dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní.  		
	Str. 12: Z pôsobnosti zdravotných poisťovní navrhujeme vyňať:
-  zodpovednosť za úhrady za služby a pomôcky sociálnej časti dlhodobej starostlivosti a vyplácanie príspevku na opatrovanie ( okrem príspevku na opatrovanie pre deti s ťažkým zdravotným postihnutím ), príspevku na prepravu, príspevkov na pomôcky a iné vybavenia a príspevkov na kompenzáciu zvýšených výdavkov pre osoby, ktorým sa poskytuje domáca opatrovateľská a ošetrovateľská starostlivosť,
- zodpovednosť za určenie pracovníka, ktorý bude členom špecializovaného posudkového tímu.
- zodpovednosť za kontrolu neformálnych poskytovateľov dlhodobej starostlivosti
Odôvodnenie: Zdravotné poisťovne by mali vykonávať len úhradu ošetrovateľskej starostlivosti. Z toho vychádza náš návrh na vypustenie vyššie uvedených kompetencií. Výplatu dávok by mali zabezpečovať úrady práce, sociálnych vecí a rodiny, neformálnych poskytovateľov by mal kontrolovať ten orgán, ktorý rozhodol o poskytnutí príspevku alebo služby. 
Považujeme za nesystémové, ak ten istý príspevok vyplácajú dva rôzne subjekty v závislosti od toho, či sa poskytuje nezaopatrenému dieťaťu alebo dospelej osobe, ako je to v prípade  pp za opatrovanie. 
I keby zdravotné poisťovne zostali platobnými orgánmi, účasť zástupcu poisťovne v posudkovom tíme nepovažujeme za potrebnú, pretože ZP by bola len výkonným orgánom, nie orgánom rozhodovacím.	Z	C	Na zdravotné poisťovne bude prenesený výkon štátnej správy v oblasti dlhodobej starostlivosti s podmienkou, že súčasný systém služieb, pomôcok a kompenzácií bude v plnom rozsahu zachovaný. V systéme dlhodobej starostlivosti budú prostriedky zo štátneho rozpočtu spravovať a vyplácať zdravotné poisťovne oddelene od zdrojov zdravotného poistenia na samostatných oddelených účtoch. Centrá dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní budú kontrolovať neformálnych poskytovateľov, poskytujúcich služby dlhodobej starostlivosti klientom s peňažným príspevkom na opatrovanie, ktorí s poskytovateľmi uzavrú zmluvu. 
		
	Ku kapitole 6: Delimitácia pracovníkov, Str. 12:  Navrhujeme vypustiť odsek „Z územných úradov práce, sociálnych vecí a rodiny ...“.
Odôvodnenie: Výkonnými orgánmi dlhodobej starostlivosti by mali zostať súčasné úrady práce, soc. Vecí a rodiny. Vykonávajú činnosť na úseku štátnych dávok všeobecne, nepovažujeme za systémové delimitovať akékoľvek činnosti na iné orgány, pre občana sa systém opäť znepriehľadní.	Z	C	Na zdravotné poisťovne bude prenesený výkon štátnej správy v oblasti dlhodobej starostlivosti s podmienkou, že súčasný systém služieb, pomôcok a kompenzácií bude v plnom rozsahu zachovaný, vrátane jeho prehľadnosti.		
	Ku kapitole 7: Posudzovanie a rozhodovanie, Str13:
V texte základných kritérií pre posudzovanie „stupeň funkčnej poruchy spôsobujúci obmedzenú schopnosť alebo stratu schopnosti  vykonávať nevyhnutné životné úkony, v rámci celkového zdravotného stavu klienta“ navrhujeme slová „stupeň funkčnej poruchy“ nahradiť slovami „miera funkčnej poruchy“.
Odôvodnenie: Navrhujeme, aby zákon o DST prevzal súčasnú prílohu č. 4 zo zákona č. 195/98 o sociálnej pomoci.	Z	A	Znenie bolo upravené. Doterajšia príloha č.4 zákona o sociálnej pomoci zostane v platnosti pre klientov posudzovaných podľa tejto prílohy.		
	Str. 13: Odvolanie voči rozhodnutiu obce o poskytnutí/neposkytnutí dlhodobej starostlivosti nižšieho rozsahu je potrebné riešiť iným spôsobom. DST je vo väčšine prípadov potrebné poskytnúť okamžite, klient nemôže čakať na rozhodnutie súdu o jeho odvolaní. 	Z	A	Na  výkon  všeobecného  dozoru  nad  dôsledným vykonávaním a zachovávaním  zákonov  a   iných  všeobecne  záväzných  právnych predpisov   obcami  sa   vzťahujú  všeobecné   predpisy  o výkone prokurátorského dozoru. O opravnom  prostriedku proti  rozhodnutiu starostu  rozhoduje podľa zákona o obecnom zriadení súd.		
	Str. 13: Odsek začínajúci slovami „Ak zdravotný stav osoby a jeho sociálne prostredie  vyžaduje ...“ navrhujeme upraviť nasledovne: „Ak zdravotný stav osoby a jeho sociálne prostredie vyžaduje ošetrovateľskú starostlivosť, osobnú asistenciu alebo celodennú riadnu starostlivosť a podporu pri nevyhnutných životných úkonoch a sociálnej participácii, kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia pomôckami alebo opakovanými peňažnými dávkami, poskytovanie sociálneho poradenstva alebo sociálnu rehabilitáciu  alebo umiestnenie žiadateľa do ústavnej starostlivosti, občana posudzuje špecializovaný posudkový tím. Špecializovaný posudkový tím posúdi všetkých klientov, u ktorých sa predpokladá vyšší rozsah starostlivosti, rozhoduje o umiestnení v zariadeniach dlhodobej starostlivosti alebo o priznaní peňažných príspevkov zo štátneho rozpočtu, o poskytovaní sociálneho poradenstva a sociálnej rehabilitácie. Špecializovaný posudkový tím určí potrebný rozsah starostlivosti a pomôcok a rozhodne o poskytovaní dlhodobej starostlivosti. Každý oprávnený klient bude mať nárok na poskytovanie určitej úrovne dlhodobej starostlivosti.
 Odôvodnenie: Z návrhu navrhujeme vypustiť povinnosť ošetrujúceho lekára a obce odoslať žiadateľa k posúdeniu špecializovanému posudkovému tímu. 
Nesúhlasíme so stanovovaním „stupňa potrieb“ občana. Posúdenie musí byť vždy individuálne, zaraďovanie osôb do, i keď vopred definovaných, stupňov je v rozpore s týmto princípom. Poskytnutie konkrétnej kompenzácie, pokiaľ ju občan potrebuje, nemôže byť podmieňované umelo definovaným stupňom potrieb.  	Z	A	Materiál bol doplnený tak, že pokiaľ občan alebo jeho zákonný zástupca  nepožiada v odôvodnených prípadoch o posúdenie sám, je to povinnosťou obce v záujme občana. Poskytovanie sociálneho poradenstva a sociálnej rehabilitácie bolo doplnené. 		
	Kapitolu „7.3	Štruktúra špecializovaného posudkového tímu“ navrhujeme upraviť nasledovne:
“ Špecializovaný posudkový tím pozostáva z dvoch skupín pracovníkov :
1.	Základom tímu sú sociálni pracovníci: sociálny poradca a ďalší sociálni pracovníci s príslušným vzdelaním; Jeden z týchto pracovníkov je koordinátorom uvedeného posudkového tímu.
2. Súčasťou tímu je lekár príslušnej odbornosti. Ďalší zdravotnícki pracovníci sú súčasťou špecializovaného posudkového tímu len vtedy, keď sú potrebné pre posudzovanie ich špeciálne lekárske, terapeutické, psychologické a iné  skúsenosti. 
Lekárom príslušnej odbornosti sa na účely zákona o dlhodobej starostlivosti považuje posudkový lekár.
Posudzovací proces má formu  sociálnej a medicínskej konzultácie.
Posudzovanie sa v zásade koná na pracovisku posudkového tímu. V prípade potreby sa môže konať pri lôžku pacienta v zdravotníckom zariadení, v jeho domácnosti atď.
Miestna   príslušnosť  špecializovaného posudkového tímu sa spravuje sídlom úradu  práce, sociálnych vecí a  rodiny, v ktorom má klient trvalý pobyt.	Z	A	Materiál bol upravený tak, že posudzovací proces má formu  sociálnej a medicínskej konzultácie.
Personálnym základom posudkovej komisie centra dlhodobej starostlivosti sú rovnocenne zdravotnícki a sociálni pracovníci. Zástupcovia obce a revízny lekár  zdravotnej poisťovne sú prizývaní k posudzovaniu z dôvodu financovania určitej časti dlhodobej starostlivosti. Pozícia koordinátora bola vypustená.  		
	Posudzovací proces pre vyšší rozsah dlhodobej starostlivosti
Posudzovací proces je možné rozdeliť do viacerých etáp. 
Prvá etapa posudzovacieho procesu je posúdenie oprávnenosti pre vyšší rozsah dlhodobej starostlivosti. 
Druhá etapa spočíva v odporúčaní sociálneho poradenstva, sociálnej rehabilitácie, služieb, pomôcok, prijatia do ústavnej starostlivosti a poskytnutia dávok. 
V tretej etape sa rozhodne o vydaní preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím. Špecializovaný posudkový tím určí tiež naliehavosť umiestnenia v ústavnej starostlivosti, ak je klientovi odporúčaná.
Klienti budú oprávnení podať opravný prostriedok voči rozhodnutiu špecializovaného posudkového tímu. Podrobnejšie je uvedené v časti 7.4  
Dnešné posudkové komisie na územných úradoch sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti budú integrované do špecializovaných posudkových tímov dlhodobej starostlivosti ku dňu účinnosti zákona o dlhodobej starostlivosti.“
Odôvodnenie: Špecializované posudkové tímy by mali pozostávať len zo sociálnych pracovníkov a posudkového lekára. Posudzuje sa obvykle občan, u ktorého sa už nepredpokladá zlepšenie zdravotného stavu, preto nie je dôvod klásť dôraz na zdravotnú stránku posudzovania. Koordinátorom posudkového tímu by mal byť niektorí zo sociálnych pracovníkov.
Posudkové tímy by nemali stanovovať priority podpory. V praxi by to znamenalo posudzovať a stanovovať priority podpory v každom kalendárnom roku, čo by znamenalo každoročne posúdiť značný počet klientov so všetkými z toho vyplývajúcimi dôsledkami – nedodržanie platných lehôt na vydanie rozhodnutia, čím sa zákon stane v tejto časti prakticky nevykonateľný.  
Posudkové tímy by mali zostať na úradoch práce, soc. Vecí a rodiny, inak by museli byť zriadené ako samostatné právne subjekty. 
Súčasťou posudzovania v tejto fáze nie je určenie výšky spoluúčasti klienta, tú určia až dávkoví pracovníci pri vybavovaní žiadostí na základe jednoznačne stanovených kritérií.	Z	A	Materiál bol doplnený o spresnenie nasledovne: „služby vrátane sociálneho poradenstva a sociálnej rehabilitácie, ...“.
Tretia a štvrtá etapa posudzovania sa ponecháva avšak s tým, že princíp hlasovania bol vypustený. Kritériá pre určenie priority boli doplnené (prednosť domácej pred ústavnou starostlivosťou, prednosť neformálnej pred formálnou službou podľa konkrétnej situácie klienta).
Posudková činnosť bude presunutá z úradov práce, sociálnych vecí a rodiny do centier dlhodobej starostlivosti zdravotných poisťovní.		
	Str. 15: Vetu „Účastníkom konania ...“ navrhujeme doplniť nasledovne: „Účastníkom konania je zásadne klient dlhodobej starostlivosti, ktorý si môže k posudzovaciemu procesu prizvať ďalšiu osobu.“
Odôvodnenie: Návrh kompenzácií do určitej miery môže závisieť od schopnosti žiadateľa obhájiť svoje potreby. Klient s nižšími komunikatívnymi schopnosťami je do určitej miery znevýhodnený, svoju úlohu môže hrať i vek klienta. Preto navrhujeme, aby sa klientovi umožnilo prizvať si ďalšiu osobu podľa vlastného uváženia, ktorá sa bude zúčastňovať procesu posudzovania.	Z	A	Materiál bol doplnený v zmysle uvedenej pripomienky.		
	Ku kapitole 11: Financovanie dlhodobej starostlivosti, Str. 17 a 18: V odseku „Na základe posúdenia osôb ...“ navrhujeme vypustiť slová „avšak z verejných financií v obmedzenom objeme“.
Odsek „Objem dostupných verejných zdrojov ...“ navrhujeme z textu vypustiť.
Z odseku „Systém oprávnenia osôb na služby...“ navrhujeme vypustiť vetu „Nárok klientov na konkrétnu úroveň služby, pomôcky        a / alebo na dávku je podmienený dostupnosťou zdrojov.“
Odôvodnenie: Objem zdrojov by mal byť prispôsobený zákonom definovanej úrovni dlhodobej starostlivosti, nie naopak. Preto navrhujeme vyššie uvedené odseky a vety z návrhu vypustiť. 
Pokiaľ by návrh zostal nezmenený, znamenalo by to každoročne opätovne posúdiť značný počet klientov, aby sa poskytli kompenzácie v príslušnom roku len do výšky disponibilných zdrojov, čím by sa zákon stal nevykonateľný v tejto časti. (Viď tiež odôvodnenie ku kap. 7.3.)	Z	A	Formulácia bola zmenená tak, že ide o „rozpočtované verejné zdroje“. Odseky „ objem dostupných prostriedkov...“ a „Nárok klientov na konkrétnu..“ vysvetľujú uvedenú zmenu, preto sa navrhuje ponechať.
Opätovné posudzovanie nie je z hľadiska rozpočtovania verejných zdrojov potrebné.		
	Str. 22:  Nesúhlasíme so spravovaním fondu dlhodobej starostlivosti zdravotnými poisťovňami.
Za nesystémové považujeme vyplácanie rovnakých príspevkov z rôznych zúčtovacích centier – z RIC a zo zdravotných poisťovní.	Z	C	Pripomienka bola čiastočne akceptovaná. Navrhuje sa zveriť činnosti výplatného miesta v celom rozsahu zdravotným poisťovniam. 		
	Str. 26: Odsek „Zdravotné poisťovne budú zároveň vyplácať služby,...“ navrhujeme z textu vypustiť. 
Odôvodnenie: RIC nebudú kapacitne schopné postarať sa o „obstaranie, prevádzku, opravu a údržbu pomôcky a o agendu spojenú s požičiavaním pomôcok“. 	Z	A	Úloha a postavenie integračných centier boli v materiály upresnené, pripomienkované ustanovenie bolo z materiálu vypustené. 		
	Str. 28: Druhá veta z odseku „Zdravotné poisťovne majú na administrovanie financovania dlhodobej starostlivosti  vytvorené informačné, technické a personálne podmienky. Keďže majú skúsenosti s platobným mechanizmom v podobnej oblasti ( s financovaním zdravotnej starostlivosti ), tak môžu administrovať financovanie dlhodobej starostlivosti efektívnejšie ako iný systém.“ Je len tvrdením bez akéhokoľvek doloženia, minimálne rovnako je to možné tvrdiť o platobnom mechanizme úradov práce, soc. Vecí a rodiny. Navyše zdravotné poisťovne nemajú žiadne skúsenosti s vyplácaním dávok jednotlivým občanom, preto by mali platobný mechanizmus zabezpečovať úrady práce, soc. Vecí a rodiny.	Z	A	Zdravotné poisťovne majú skúsenosti s vyplácaním dávok individuálnym klientom, ktorú použijú po prenesení výkonu štátnej správy v oblasti dlhodobej starostlivosti.		
	Ku kapitole 12: Nadväznosť na ďalšie programy pre starších a zdravotne postihnutých občanov, Str. 33: „Vzdelávanie a tréning personálu pre účely dlhodobej starostlivosti je ( podobne ako pri zdravotnej starostlivosti ) z odborného hľadiska zodpovednosťou Ministerstva zdravotníctva „
Znamená vyššie uvedené, že i zodpovednosť vo vzdelávaní v oblasti sociálneho poradenstva a sociálnej rehabilitácie  prejde z MPSVaR SR na Ministerstvo zdravotníctva SR?	Z	A	Zodpovednosť vo vzdelávaní bola doplnená o zodpovednosť ministerstiev školstva a sociálnych vecí a rodiny.		
	Na záver podotýkame, že aj napriek uvedeným pripomienkam k návrhu   Legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti sa s týmto návrhom nestotožňujeme a žiadame ho úplne stiahnuť z rokovania Vlády SR, pretože tento návrh je zmätočný a v konečnom dôsledku poškodzujúci rovnoprávne postavenie občanov s ťažkým zdravotným postihnutím v spoločnosti. Je v  rozpore s  Ústavou Slovenskej republiky ako aj nedávno prijatým Antidiskriminačným zákonom.  			Nemožno súhlasiť s uvedenými tvrdeniami, že návrh je zmätočný alebo že poškodzuje rovnoprávne postavenie občanov s ťažkým zdravotným postihnutím v spoločnosti, nakoľko naopak rozširuje využitie princípov nezávislého života, samostatného  rozhodovania, sociálnej participácie a integrácie zdravotne postihnutých osôb po stránke organizácie, štátnej správy, financovania, integrácie služieb a zapojenia všetkých úrovní verejnej správy.		
	Zároveň žiadame, aby sa vláda zaoberala návrhom zákona o sociálnych službách a návrhom zákona o peňažných dávkach občanom nevyžadujúcim dlhodobú starostlivosť, k čomu sa zaviazala uznesením č.161/2004 z 25. 2. 2004 a uložila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny  predložiť v  termíne  do 31.12.2004  predložiť na rokovanie vlády návrhy uvedených zákonov.	Z	A	Uvedené návrhy zákonov sú v gescii ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny.		
Všeobecná zdravotná poisťovňa	Všeobecné pripomienky :
Cieľom predloženého návrhu Legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti je vytvoriť podmienky pre zmenu organizácie poskytovania a financovania. Dlhodobá starostlivosť je definovaná svojim obsahom a z  hľadiska organizácie poskytovania uvažuje s kombináciou inštitucionálneho systému  a  poskytovaním starostlivosti členmi rodiny a príbuzných klienta. Navrhovaná zmena organizácie poskytovania zmazáva rigidné rozdelenie medzi zdravotnou a sociálnou starostlivosťou v súčasnosti. Posun organizačných a poskytovateľských hraníc je vhodná stratégia na substitúciu nemocničnej starostlivosti.
	V návrhu nie je možné presne identifikovať sektor dlhodobej starostlivosti a tým pádom nie je možná ani kvantifikácia výdavkov potrebných na dlhodobú zdravotnú starostlivosť.
Z predloženého návrhu nie je identifikovateľné a kvantifikovateľné z akých prostriedkov budú financované všetky nové činnosti zdravotnej poisťovne súvisiace so spravovaním fondu dlhodobej starostlivosti.    	O	A	V materiály je upresnené, že oddelené spravovanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu na účely sociálnych služieb, pomôcok a dávok bude spravované s využitím príslušnej časti dnešných prevádzkových zdrojov MPSRV SR zo štátneho rozpočtu, ktoré budú presunuté na MZ SR. 

Spravovanie prostriedkov zo zdravotného poistenia bude rovnako ako doterajšia činnosť poisťovne hradené zo zdrojov zdravotného poistenia. 

Odhad výdavkov potrebných na dlhodobú zdravotnú starostlivosť bol v materiály doplnený a bude s pomocou zdravotných poisťovní upresnený pri príprave návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti.   		
	K bodu 2.1 – Dlhodobá starostlivosť
V 2 odstavci, prvý riadok - bližšie špecifikovať „inú osobu“, ktorá poskytuje dlhodobú starostlivosť.	O	A	V materiály bolo vysvetlené, že ide o neformálneho alebo formálneho poskytovateľa starostlivosti.		
	K bodu 2.2 – Klient dlhodobej starostlivosti
Prvá odrážka – … je predpoklad, že bude trvať najmenej 6 mesiacov…
Stanovisko: v posudkovom lekárstve stále platí, že dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav je taký, ktorý trvá najmenej 12 mesiacov.
Návrh : …..“ je predpoklad, že bude trvať najmenej 12 mesiacov…“.	O	N	Navrhujeme skrátenie lehoty z 12 na 6 mesiacov v súlade s materiálmi WHO .		
	K bodu 2.3 – Poskytovatelia dlhodobej starostlivosti. 
Formálni poskytovatelia majú vymedzené povinnosti, neformálni poskytovatelia nie sú v tomto uvedení.
Stanovisko: chýbajú povinnosti neformálnych poskytovateľov.
	O	A	Nie je možné predpisovať povinnosti neformálnym poskytovateľom, toto vysvetlenie bolo v materiály doplnené, vzťah bude upravený zmluvou.		
	K bodu 3 – Služby, pomôcky a dávky
Časť 3 – zriaďuje sa jednotka dlhodobej starostlivosti na MZ SR, ktorá rozhoduje o akreditácii. 
Stanovisko: podľa nášho názoru akreditáciu môže schvaľovať orgán, ktorý schvaľuje akreditáciu v súčasnom období. Nie je potrebné vytvárať novú jednotku dlhodobej starostlivosti.
	O	N	Zriaďuje sa nová verejná služba odlišná od zdravotnej starostlivosti, preto je potrebná jednotka dlhodobej starostlivosti ako sekcia MZ SR. 		
	K bodu 4, – Rozsah dlhodobej starostlivosti
Odsek 1 – v návrhu sa hovorí o zákone o dlhodobej starostlivosti  v bode 4 má zákon iný názov „Zákon o sociálnej a dlhodobej starostlivosti“ (v predkladacej správe str. 1, odsek 1 sa hovorí o návrhu „Koncepcie sociálnej a dlhodobej starostlivosti“). V názve návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti sa vytráca rozmer sociálnej starostlivosti, ktorý v sebe tiež zahŕňa. 
Návrh – upraviť názov zákona na „ Zákon o integrovanej dlhodobej starostlivosti“.	O	A	Predkladateľ je otvorený názvu „sociálna a zdravotná dlhodobá starostlivosť (resp. pomoc)“ so skratkou „dlhodobá starostlivosť (resp. pomoc)“.		
	K bodu 5.2 – Pôsobnosť orgánov územnej samosprávy v oblasti dlhodobej starostlivosti
5.2.1 –  „Obec zodpovedá za :“ špecifikovať ktorý orgán alebo kto z obce zodpovedá.	O	A	V materiály bolo vysvetlené, že za uvedené zodpovedá obec ako právnická osoba.		
	K bodu 5.4 Pôsobnosť zdravotných poisťovní v oblasti dlhodobej starostlivosti. 
Z textu tohoto ustanovenia vyplýva, že zdravotné poisťovne zodpovedajú o.i. za financovanie ošetrovateľskej a inej dlhodobej zdravotnej starostlivosti  poskytnutej formálnymi poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti a kontrolujú neformálnych poskytovateľov dlhodobej starostlivosti. V tomto ustanovení je rozpor. Pokiaľ budú zdravotné poisťovne financovať formálnych poskytovateľov, mali by mať právo a povinnosť vykonávať kontrolu ich činnosti. V nadväznosti na uvedené vzniká otázka, čo bude predmetom výkonu kontroly u neformálnych poskytovateľov.	O	A	V materiály bolo doplnené a upresnené, že zdravotné poisťovne kontrolujú prostredníctvom revíznych lekárov poskytovanie zdravotnej dlhodobej starostlivosti, ktorú poskytujú formálni poskytovatelia. 
Zdravotné poisťovne budú kontrolovať neformálnych poskytovateľov, ktorí poskytujú služby na základe zmluvy s klientom, ak klient poberá príspevok na opatrovanie alebo inú podobnú dávku.		
	K bodu 5.4. v prvej odrážke: vysvetliť čo to je iná dlhodobá zdravotná starostlivosť poskytovaná poskytovaná formálnymi poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti	O	A	Iná dlhodobá starostlivosť sú činnosti, pomôcky a zariadenia súvisiace s poskytovaním dlhodobej ošetrovsteľskej starostlivosti, čo bolo v materiály doplnené. 		
	K bodu 5.4 v druhej odrážke je uvedené, že : ... zdravotné poisťovne zodpovedajú za úhrady za služby a pomôcky sociálnej časti dlhodobej starostlivosti a vyplácanie príspevku na opatrovanie.
Stanovisko : Zdravotné poisťovne by mali financovať len zdravotnú starostlivosť, alebo -recipročne- by potom mal Úrad práce a sociálnych vecí zo svojich finančných zdrojov spolufinancovať nákladnejšiu zdravotnú starostlivosť. 	O	C	Navrhuje sa, aby integrované financovanie sociálnych a zdravotných služieb dlhodobej starostlivosti bolo vykonávané zdravotnými poisťovňami, pričom zdroje zo štátneho rozpočtu a zo zdravotného poistenia budú spravovať na oddelených účtoch. 		
	K bodu 6  -  Delimitácia pracovníkov
Text tohoto bodu navrhujeme doplniť ustanovením, v zmysle ktorého súčasne s delimitáciou pracovníkov budú delimitované príslušné mzdové prostriedky, materiálno – technické zabezpečenie (priestory, výpočtová technika a pod).
Termín ….“zvyšok do zdravotných poisťovní“ je veľmi vágny. Žiadame upresniť rozsah, vzdelanie a zaradenie „zvyšku“. Ako bude „zvyšok“ rozdelený medzi 5 zdravotných poisťovní.	O	A	Navrhované bolo v materiály v časti Delimitácia a presun pracovníkov doplnené. 
Termín „zvyšok do zdravotných poisťovní“ bol upresnený v tom zmysle, že pôjde o pracovníkov, ktorí budú presunutí po analýze s MPSVR SR a po dohode medzi pracovníkmi a poisťovňami. Náklady na oddelenú správu prostriedkov zo štátneho rozpočtu na účely sociálnych služieb, pomôcok a dávok, ktorú budú vykonávať zdravotné poisťovne, budú hradené z prostriedkov na dlhodobú starostlivosť v kapitole Ministerstva zdravotníctva SR.		
	K bodu 7.3 -  Štruktúra špecializovaného posudkového tímu 
Z  textu k štvrtej etape posudzovacieho procesu pre vyšší rozsah dlhodobej starostlivosti vyplýva zásada, že pri rozhodovaní o určení nároku nemôžu byť prehlasovaní  členovia špecializačného posudkového tímu, ktorí zastupujú obce, resp. zdravotné poisťovne. Uvedené neplatí v prípade ich  neúčasti, resp. v prípade, že sa zdržia  hlasovania.  Toto ustanovenie je potrebné zmeniť takto: „Uvedené neplatí v prípade ich neospravedlnenej neúčasti.“.	O	A	Uvedené znenie bolo z legislatívneho zámeru vypustené. 		
	K bodu 9 – Dohľad nad poskytovaním dlhodobej starostlivosti
Medzi kontrolované subjekty zaradiť aj domy ošetrovateľskej starostlivosti (uvedené v novoprijatom zákone o poskytovateľoch).	O	A	Domy ošetrovateľskej starostlivosti, ak sa stanú poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti, budú podliehať dohľadu, čo je v materiály uvedené.		
	K bodu 11.2 – Viac zdrojové financovanie
Bod 2 – doplniť namiesto textu „… a iných služieb…“ uviesť text : „… a iných dlhodobých zdravotných služieb….“.	O	A	Uvedené bolo doplnené.		
	K bodu 11.2.1 -  Financovanie z verejných zdrojov
V tomto bode je nesprávne použitý pojem „vyšší samosprávny kraj“. V zmysle zákona č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch),  vyšším územným celkom je samosprávny kraj.
K časti II., b) – Príjmy zo zdravotného poistenia – nahradiť text „inej dlhodobej starostlivosti“ textom: „inej dlhodobej zdravotnej starostlivosti“.	O	A	Pojmy v bode 10.2.1 boli upresnené podľa pripomienky.
Text časti II.,b) bol rozšírený.		
	K bodu 11.3 – Vytvorenie podmienok pre integrované financovanie dlhodobej starostlivosti
Bod 2. – špecifikovať, ktoré prostriedky dlhodobej starostlivosti sa majú integrovať. Bod 3. - bližšie špecifikovať dlhodobú starostlivosť a pomôcky v súvislosti s dlhodobou starostlivosťou.	O	A	V bode 2. bolo upresnené, že ide o prostriedky zo zdravotného poistenia, ktoré budú zdravotné poisťovne rozpočtovať na poskytovanie dlhodobej zdravotnej starostlivosti pre svojich klientov. Odhad prostriedkov bol doplnený.
V bode 3. ide o služby, pomôcky a dávky podľa dnešného zákona o sociálnej pomoci a prípadnú dlhodobú zdravotnú starostlivosť (napr. ošetrovateľskú rehabilitáciu) pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím.		
	K bodu 11.4  – Platobné usporiadanie 
Prvý odsek – Zdravotné poisťovne si plnia aj úlohu platobnej inštitúcie v rámci ktorej vyplácajú nasledovné služby , pomôcky a dávky zo štátneho rozpočtu : 
- pre dlhodobú sociálnu (najmä opatrovateľskú) starostlivosť pre obyvateľov umiestnených v zariadeniach dlhodobej starostlivosti .
Stanovisko : Keďže sa jedná o ďalšie úlohy pre zdravotné poisťovne navyše, okrem financovania zdravotnej starostlivosti, bude potrebné navýšenie zdrojov pre zdravotné poisťovne .
Druhý odstavec, druhá odrážka: špecifikovať kompenzačné pomôcky, ktoré spadajú do tohoto bodu.	O	A	V materiály je upresnené, že zdrojom na sociálne služby, pomôcky a dávky je štátny rozpočet, pričom správu a vyplácanie z týchto prostriedkov budú zabezpečovať zdravotné poisťovne. Kompenzačné pomôcky sú podľa dnešného zákona o sociálnej pomoci.		
	K bodu 11.5 – Finančné normatívy
Prvý odsek : „Ku každej úrovni sú stanovené ich ceny“. Navrhujeme aby tieto ceny stanovilo MZ SR.	O	A	Finančné normatívy bude všeobecne stanovovať zákon o dlhodobej starostlivosti.		
	K bodu 11.7 – Zabezpečenie finančnej udržateľnosti systému po prechodnom období
Bod 2 – Zdravotná poisťovňa vytvorí fond dlhodobej starostlivosti v rozsahu doteraz poskytovanej dlhodobej starostlivosti. Je potrebné presne zadefinovať dlhodobú starostlivosť, nakoľko doteraz to nebolo takto sledované a chýbajú dáta a údaje o výkonoch a nákladoch.	O	A	V materiály bol doplnený odhad nákladov na dlhodobú zdravotnú starostlivosť. Odhad nákladov na integrovanú dlhodobú starostlivosť bude upresnený pri príprave návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti v spolupráci so zdravotnými poisťovňami pre dlhodobú zdravotnú starostlivosť a s MPSVR SR pre sociálne služby, pomôcky a dávky.		
	K bodu 12 – Nadväznosť na ďalšie programy pre starších a zdravotne postihnutých občanov
Časť aktívna rehabilitácia – navrhujeme aby tu bola nielen zdravotná rehabilitácia financovaná zo zdravotného poistenia, ale aj rehabilitácia, ktorú pripravuje sociálna poisťovňa.	O	A	Materiál uvádza tiež služby sociálnej rehabilitácie a sociálnej terapie, ktoré budú financované zo zdrojov štátneho rozpočtu. Sociálna poisťovňa zo zákona spravuje starobné a invalidné dôchodky, nie prostriedky dnes určené na sociálnu pomoc.		
Združená zdravotná poisťovňa SIDERIA- ISTOTA,	Zásadnou pripomienkou je pridať k názvu ministerstva zdravotníctva dodatok a, „sociálnych vecí“, pri ktorom takto nazvanom ministerstve  by sa potom projekt –zámer mohol  realizovať	O	C	Nie je účelom zákona o dlhodobej starostlivosti meniť orgány štátnej správy. Podmienkou zavedenia dlhodobej starostlivosti bude presun kompetencií v príslušnej oblasti, čo je uvedené. 		
	K textu :“Vybrané zdravotnícke zariadenia môžu so súhlasom zriaďovateľa popri poskytovaní zdravotnej starostlivosti poskytovať aj sociálne služby. V takýchto prípadoch zdravotnícke zariadenie uzavrie s občanom zmluvu o poskytovaní sociálnej služby.“ - Žiadalo by sa upresniť, do akej miery budú na tejto zmluve participovať zdravotné poisťovňe (ďalej len ZP).	O	A	Text sa vypúšťa. Bola prijatá nová legislatíva v uvedenej oblasti. 		
	 „Podľa pripravovaného zákona o dlhodobej starostlivosti je v súčasnej právnej úprave dostatočne vymedzený všeobecný rozsah zdravotnej starostlivosti, avšak zdravotná starostlivosť je len jednou zo zložiek dlhodobej starostlivosti. - Pokladáme za vhodné, aby ZP naďalej uhrádzali podľa platných všeobecen záväzných právnych predpisov  iba poskytnutú zdravotnú starostlivosť všetkým svojim klientom- poistencom, čo je nakoniec aj ich poslaním. Aj v súčasnosti poistencovi umiestnenom v zariadení sociálnych služieb sa na základe odporúčania ošetrujúceho lekára, ktorý poskytuje zdravotnú starostlivosť v zariadení sociálnych služieb poskytuje podľa zákona o liečebnom poriadku aj sekundárna a následná starostlivosť. 	U uvedených osôb je zdravotná časť dlhodobej starostlivosti pokrytá z povinného zdravotného poistenia prostredníctvom zmluvného  zdravotníckeho zariadenia štátneho alebo neštátneho a jej náklady nie sú hradené poistencovi priamo.	O	A	Uvádzaný text je popisom súčasného stavu. Legislatívny zámer navrhuje, aby zdravotné poisťovne uhrádzali zo zdravotného poistenia príslušnú časť nákladov na dlhodobú zdravotnícku starostlivosť.		
	V časti B. ide o „Dôvody pre zavedenie dlhodobej starostlivosti ako novej verejnej služby na Slovensku.  Tu je dôležité, že Vláda svojím uznesením č. 206 zo dňa 3. marca 2004 schválila presun pôsobnosti v oblasti ťažkého zdravotného postihnutia, z Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR na Ministerstvo zdravotníctva SR.“
Tým sa vlastne pridáva ZP aj sociálna starostlivosť i keď formou spravovania integrovaných prostriedkov zo štátneho rozpočtu do fondu MZ, ktorý fond majú spravovať ZP.  Navrhujeme aby tento fond spravovala „Jednotka dlhodobej starostlivosti“ – ktorá sa má zriadiť  pri MZ SR. Nemusela by sa až tak rozširovať administratívna činnosť ZP, ktoré podľa nových reformných zákonov majú byť subjektami súkromného práva.	O	C	V zmysle viacerých pripomienok bol upresnený spôsob spravovania prostriedkov zo štátneho rozpočtu na sociálne služby, pomôcky a dávky zdravotnými poisťovňami, na ktoré bude prenesený výkon štátnej správy v tejto oblasti		
	V časti C. Legislatívny zámer zákona o dlhodobej starostlivosti 1.1 Cieľ, princípy legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti  : 
K textu „vytvorenie nového legislatívneho, organizačného a finančného systému služieb, pomôcok a dávok, ktorý bude integrovať zdravotnú a sociálnu starostlivosť, pomôcky a ostatné podporné nástroje potrebné na poskytovanie nevyhnutnej podpory osobám    s  dlhodobými funkčnými poruchami zameraný na zlepšenie kvality ich života, ako aj ich rodín, ktoré im poskytujú potrebnú starostlivosť a podporu“ 
V súčasnosti to zabezpečujú Sociálne ústavy. Plánuje sa s ich transformáciou, alebo iba vylepšením? V Legislatívnom zámere nie je táto otázka riešená.	O	A	Materiál upresňuje spôsob transformácie sociálnych aj zdravotníckych zariadení na zariadenia dlhodobej starostlivosti, pričom kladie dôraz na domácu a komunitnú starostlivosť.		
	K textu „kombinácia inštitucionálneho systému dlhodobej starostlivosti s poskytovaním starostlivosti členmi rodiny a príbuznými na základe slobodného rozhodnutia klienta dlhodobej starostlivosti.“ 
Táto kombinácia funguje aj v súčasnosti, i keď sa na nej podieľajú dve inštitúcie- ZP a Sociálna poisťovňa.	O	A	V materiály boli upresnené mechanizmy integrácie potrebných služieb. Sociálna poisťovňa zo zákona spravuje starobné a invalidné dôchodky, nezabezpečuje sociálne služby.  		
	V častí  1.2 	Základné princípy odstavec –„financovanie 
zdravotníckych výkonov dlhodobej starostlivosti
zdravotnými poisťovňami na základe uskutočnených
úkonov.“ 
Toto sa  robí v súčasnosti bezproblémovo a je nereálne túto činnosť neprehľadne a komplikovane narúšať.	O	A	V materiály je uvedené, že dlhodobé zdravotné výkony sú definované svojím trvaním odlišne od akútnych výkonov v zdravotnej starostlivosti. Definovaním dlhodobej starostlivosti a jej financovania sa znížia finančné náklady v (akútnej) zdravotnej starostlivosti, napr. v zariadeniach typu LDCH. 		
	V časti 2.“Vymedzenie základných pojmov“ 2.3 Poskytovatelia dlhodobej starostlivosti, Poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti sú :
-	neformálni / neprofesionálni ... 
-	formálni poskytovatelia ...“ Navrhujeme pridať slovo „profesionálni“	O	A	Pojmy boli upresnené a doplnené.		
	V časti  5.3 „Pôsobnosť regionálnych integračných
centier (RIC) v oblasti dlhodobej starostlivosti“ Ich
 pôsobnosť je skoro podobná pôsobnosti ZP, čo sa týka
 spravovania fondu pre sociálnu starostlivosť. Majú byť
 financované podľa Schémy 1 zo Štátneho rozpočtu a zo
 ZP. 
Navrhujeme ponechať financovanie zdravotnej starostlivosti ZP a sociálnu starostlivosť RIC, ktoré majú vlastnú právnu subjektivitu.	O	A	Financovanie bude v kompetencii zdravotných poisťovní.		
	V časti  5.4 „Pôsobnosť zdravotných poisťovní v oblasti dlhodobej starostlivosti“ 
- Navrhujeme ponecháť ZP kompetencie v rámci uhrádzania poskytnutej  zdravotnej starostlivosti.     Neukladať jej neodôvodnene povinnosti sociálnej starostlivosti.	O	A	V zmysle viacerých pripomienok bolo upresnené, že spravovať prostriedky zo štátneho rozpočtu na sociálne služby, pomôcky a dávky dlhodobej starostlivosti budú zdravotné poisťovne ako prenesený výkon štátnej správy s finančným krytím zo štátneho rozpočtu.  		
	V časti 7.3	„ Štruktúra špecializovaného posudkového tímu“ 3.	zástupcovia inštitúcií, ktoré financujú vyšší rozsah dlhodobej starostlivosti          (zástupcovia orgánov štátnej správy a zdravotnej poisťovne) a obce. 
Odporúčame k  textu „ ..a zdravotnej poisťovne“  pridať slová „ príslušného poistenca“.	O	A	Zloženie posudkových komisií bolo upresnené.		
	V časti 11	„Financovanie dlhodobej starostlivosti“ v odseku 11.3		„Vytvorenie podmienok pre integrované financovanie dlhodobej starostlivosti „ nesúhlasíme s bodmi 1. a 2., teda 
1.	integrovaním prostriedkov zo štátneho rozpočtu na dlhodobú starostlivosť do fondu  MZ SR, spravovaného v zdravotných poisťovniach; 
2.	integrovaním prostriedkov zo zdravotného poistenia na dlhodobú starostlivosť v rámci zdravotných poisťovní; 
ako aj so spravovaním fondu.
Navrhujeme, aby v časti  11.3.3	„Regionálne integračné centrá“ výlučne týmto centrám sa pridalo aj spravovanie fondov na sociálne účely alebo presunúť spravovanie týchto fondov Jednotkou dlhodobej sociálnej starostlivosti MZ.	O	A	V materiály bolo upresnené, že zdravotné poisťovne budú spravovať prostriedky zo štátneho rozpočtu na sociálne služby, pomôcky a dávky dlhodobej starostlivosti a prostriedky zo zdravotného poistenia na dlhodobú zdravotnú starostlivosť na oddelených účtoch. 		
	V časti  11.4„Platobné usporiadanie“-  takýmto usporiadaním
sa nedosiahne prehľadnosť financovania, nakoľko určité
sociálne dávky budú financované viacerými inštitúciami.
V Tabuľke 2 Opatrovateľské služby nechať  ich financovanie
v RIC, príspevky na opatrovanie ponechať iba RIC nie aj
ZP,, príspevky na zaobstarávanie pomôcky ponechať iba
ZOP, príspevky na opravu – tiež ponechať iba ZP,  príspevky
na kompenzáciu zvýšených výdavkov ponechať iba RIC.
Dvojité možnosti zneprehľadňujú úhrady – teda výdavky.
Podľa odseku „Štruktúru finančných tokov od zdravotných poisťovní a Ministerstva zdravotníctva SR k poskytovateľom a ku klientom prezentuje schéma 2.“  Peňažné dávky jednotlivcom zabezpečujú MZ SR cez RIC a priamo aj ZP. Spôsobuje to neprehľadnosť financovania  a zároveň  spôsobuje to  neoprávnenosť  odseku 11.6 . „1.	Efektívnosť“.
V integrovanom systéme vzájomne previazaného financovania služieb, dávok a všetkých pomôcok dlhodobej starostlivosti sa minimalizujú duplicity vo financovaní. Takýto systém má nižšie náklady a vyššiu účinnosť podpory pre klientov, ktorí ju objektívne najviac potrebujú.	O	A	Platby a úhrady budú vykonávať zdravotné poisťovne.		
	V časti : 14 „Spoločné a prechodné ustanovenia“ 
„V zariadeniach poskytovateľov dlhodobej starostlivosti sa bude poskytovať aj akútna a post akútna zdravotná starostlivosť za rovnakých podmienok, ktoré platia resp. budú platiť pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti.“ 
Legislatívny zámer nepredpokladá také personálne a technické vybavenie, ktoré by umožnilo splniť túto požiadavku.	O	A	V materiály bolo doplnené vysvetlenie, že zdravotná starostlivosť pre klientov v zariadeniach dlhodobej starostlivosti  sa bude poskytovať za rovnakých podmienok ako ostatným občanom napr. v domácnosti. To nepredpokladá žiadne personálne ani iné nároky voči zariadeniam dlhodobej starostlivosti. 		
	Zámer predpokladá tzv. prechodné obdobie.  Účinnosť zákona upravuje až na 1.1.2006 s tým, že predkladatelia tohto zámeru nereagujú na nové reformné zdravotnícke zákony s výnimkou „Úradu pre dohľad“   ( schválené v Národnej rade SR  21.a 22. septembra), ktorými sa totiž už  zrušujú  zákon o zdravotnom poistení i zákon o Liečebnom poriadku. Zakomponovaním šestice nových zdravotníckych zákonov by sa zámer odvíjal od iných právnych atribútov a podľa nášho názoru by mal inú a reálnejšiu vypovedaciu  schopnosť, aj pre  jeho pripomienkovanie. Keďže zámer vôbec nereaguje na predpokladaný reformný stav v verejnom ( povinnom) zdravotnom poistení a činností ZP v ňom, zámer považujeme za predčasný, nereálny vo vzťahu k plneniu úloh ZP počas ich transformácie  a je spracovaný iba s ohľadom na to, aby bolo naplnené uznesenie vlády SR.      	O	A	V materiály boli zohľadnené prijaté reformné zdravotnícke zákony. 
Dlhodobá starostlivosť ako nová verejná služba reaguje na praktické potreby starnutia populácie a integrácie zdravotne postihnutých občanov, čo je tiež cieľom uznesení vlády SR v tejto oblasti. 		
Chemická zdravotná poisťovňa Apollo	Predložený návrh je príliš obsiahly	Z	A	Niektoré časti materiálu boli vypustené.		
	Prípadnému pripomienkovaniu bráni najmä tá skutočnosť, že ešte nie je známy konečný text reformných zákonov v oblasti zdravotníctva a tieto zákony ešte nie sú podpísané prezidentom SR, resp. vrátené do NR	Z	A	Prijaté reformné zdravotnícke zákony boli v materiály zohľadnené.		
	Legislatívny zámer nerieši previazanosť a súlad právnych noriem v oblasti sociálnej a zdravotnej ( právnych úprav sociálnej pomoci a zdravotnej starostlivosti ) v zdravotníckych zariadeniach a zariadeniach sociálnych služieb	Z	A	Uvedené sa dosiahne integráciou sociálnych a zdravotných služieb a ich financovania v novej verejnej službe, ktorou je dlhodobá starostlivosť, čo bolo v materiály vysvetlené.		
	Viaceré definície sú nedostatočné a naviac tieto sú uvedené v reformných zákonoch, hoci ešte nie je známe v akom znení tieto reformné zákony nadobudnú účinnosť	Z	A	Definície boli spresnené. Prijaté reformné zdravotnícke zákony boli v materiály zohľadnené.		
	Nie je jasná ani napr. definícia zariadení dlhodobej starostlivosti, pokiaľ ide o sociálne služby tieto nie sú náplňou hradenia zo zdravotného poistenia.	Z	A	Poskytovanie sociálnych služieb poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti a ich financovanie bolo v materiály vyjasnené a upresnené.		
	Legislatívny zámer podstatným spôsobom zasahuje do už NR SR schváleného balíka reformných zákonov v oblasti zdravotníctva	Z	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	K Predkladacej správe:
Už v tejto časti by v prípade tvrdenia, že „realizácia návrhu zákona bude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí a rozpočty VÚC“ mal byť tento dopad riadne vyčíslený. Ak „návrh zámeru obsahuje riešenie problematiky prekrývania sociálnych a zdravotníckych služieb a ich financovania,“ je potrebné toto aj dokladovať.	O	A	Doložka bola doplnená.		
	V predkladacej správe je uvedené „že návrh zámeru obsahuje riešenie problematiky prekrývania sociálnych a zdravotníckych služieb a ich financovania“ pokladáme to za nadsadené, pretože tento problém sa dá vyriešiť jednoducho vzájomnou informovanosťou.	O	A	V materiály boli upresnené inštitucionálne a finančné mechanizmy v zmysle pripomienky. 		
	Ďalšie výhody legislatívneho zámeru uvedené v predkladacej správe - odstránenie neprehľadnosti, nízkej kvality a účinnosti súčasnej organizácie - pokladáme za nepostačujúci dôvod k tak rozsiahlym zmenám a deštrukcii celého zabehnutého systému, pretože ich odstránenie je vecou spätnej kontroly.	O	A	Pripomienkované konštatovanie bolo upravené. Integrovaný systém dlhodobej starostlivosti v našich podmienkach chýba, takže nie je opodstatnené tvrdenie, že má dôjsť k jeho deštrukcii. Zároveň sa nedeštruuje žiadny doterajší systém starostlivosti.		
	K duplicite poskytovaných pomôcok nemôže dochádzať, pretože odbormi sociálnych vecí boli hradené len tie pomôcky, ktoré neboli uvedené v Zozname zdravotníckych pomôcok hradených zo zdravotného poistenia.	O	A	V materiály bolo upresnené, že ide o odstránenie duplicít v doterajších systémoch ako celku.		
	K časti Súčasná právna úprava v oblasti dlhodobej starostlivosti na str. 1 je okrem iného uvedené, že „zoznam plne a čiastočne hradených výkonov z povinného zdravotného poistenia je určený rozhodnutím, preto nezohľadňuje vždy dokázateľné potreby v reálnej zdravotníckej a sociálnej praxi a nevychádza z diagnózy a miery funkčnej poruchy a na ne viazané potreby zdravotnej a sociálnej starostlivosti.“
V danom prípade legislatívny zámer vychádza ešte z platných právnych noriem (zák.č.273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov a zák. č. 277/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktoré už budú nahradené novými právnymi predpismi – reformnými zákonmi, preto podľa nášho názoru by bolo vhodnejšie počkať, či prezident SR reformné zákony v oblasti zdravotníctva podpíše, resp. počkať na ich účinnosť, riadne sa s nimi ( konečným textom ) oboznámiť a až potom pripomienkovať aktuálny materiál, tým skôr, že legislatívny zámer predpokladá aj zásah do balíka sociálnych zákonov a tým aj do pôsobnosti MPSVaR..	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Na str. 2 v časti „Súčasná právna úprava“ je uvedené, že „dlhodobá starostlivosť nadväzuje na reformu sociálneho systému a reformu zdravotníctva. Dlhodobá starostlivosť upravuje financovanie poskytovania zdravotnej a sociálnej starostlivosti v zariadeniach. V súčasnosti chýbajú integrované a dobre koordinované zdravotné a sociálne služby dlhodobej starostlivosti v domácnosti, v komunitnej, ambulantnej a ústavnej starostlivosti. Kvalita a kapacita služieb dlhodobej starostlivosti nezodpovedá potrebám klientov.“
Legislatívny návrh však nerieši v požadovanom rozsahu mechanizmus a spôsob riešenia danej situácie a nedefinuje ani klienta, resp. definuje ho nedostatočne.	O	A	Mechanizmy a definície boli v materiály doplnené a upresnené.		
	K časti Legislatívny zámer zákona o dlhodobej starostlivosti:
základné definície v tomto návrhu uvedené na str. 3 – 8 sú obsiahnuté v reformných zákonoch a v zákonoch v oblasti sociálnej, preto duplicita definícií a ešte k tomu vzájomne odlišná je nežiadúca	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené. Problematika osôb ťažko zdravotne postihnutých a oslabených starších ľudí sa presúva z MPSRV SR na MZ SR, takže nedochádza k duplicitám.		
	Str. 9 – MZ SR kontroluje činnosť ZP pri vyplácaní peňažných príspevkov na služby, pomôcky a dávky dlhodobej starostlivosti – takáto právomoc MZ SR by vyžadovala zmenu príslušného právneho predpisu z reformných zákonov !!!	O	A	Pripomienka bola prijatá, text bol vypustený.		
	str. 11 – pôsobnosť ZP v oblasti dlhodobej starostlivosti body 5.4 a 6 – takéto ustanovenia by bolo možné realizovať opäť len po konkrétnej zmene niektorého z reformných zákonov, ktorý už túto problematiku rieši, lebo je nežiadúce, aby postavenie MZ SR, ZP a poskytovateľov zrazu upravovalo niekoľko právnych noriem, keď účelom reformy bolo práve zjednodušenie legislatívy.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Uvedený návrh je v časti 11 - Financovanie dlhodobej starostlivosti v rozpore s návrhom Koncepcie sociálnej a dlhodobej starostlivosti v Slovenskej republike, ktorý bol schválený vládou 25. 2. 2004.
V schválenom návrhu sa píše, že „Zdravotné poisťovne budú nákupcami a kontrolórmi zdravotnej zložky služieb dlhodobej starostlivosti. Odstránia sa nepriame platby za sociálnu starostlivosť zo zdravotného poistenia. Agentúra poverená vládou (alebo VÚC alebo obce) bude nakupovať a kontrolovať sociálnu zložku dlhodobej starostlivosti." V predloženom legislatívnom zámere však tento princíp nie je vôbec dodržaný, pretože časť sociálnej zložky dlhodobej starostlivosti ( vyplácanie peňažných  dávok dlhodobej starostlivosti) sa presúva na zdravotné poisťovne, čoho dôkazom je časť 5.4 – „Pôsobnosť zdravotných poisťovní v oblasti dlhodobej starostlivosti“.	O	A	Poverenými agentúrami sú zdravotné poisťovne. 
		
	Vytvorenie osobitného a samostatného fondu dlhodobej starostlivosti Ministerstva zdravotníctva SR v zdravotných poisťovniach a transfer prostriedkov na financovanie dávok, pomôcok a služieb dlhodobej starostlivosti zo štátneho rozpočtu (MZ SR) do osobitného fondu v zdravotných poisťovniach v zmys le časti 11.3.1 je v rozpore s princípmi reformy zdravotníctva.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené tak, aby nedochádzalo k žiadnym rozporom.		
	Str. 12 bod 7.3 – posudzovanie sa v zásade koná na pracovisku posudkového tímu – kde to je a kto a komu má vytvoriť vhodné pracovné podmienky ?	O	A	V materiály bola upresnená územná príslušnosť centier dlhodobej starostlivosti a integračných centier zdravotných poisťovní.		
	Posudzovací proces – pri rozhodovaní platí zásada, že nemôžu byť prehlasovaní členovia špecializovaného posudkového tímu, ktorí zastupujú obce, resp. ZP – potom načo vytvárať širší tím ako je počet tých, ktorí nemôžu byť prehlasovaní ?	O	A	Pripomienka bola akceptovaná, ustanovenie bolo vypustené.		
	Str. 14 bod 9 – ak má na uvedené činnosti vykonávať dohľad Úrad pre dohľad, opäť je potrebné doplniť jeden z reformných zákonov, ktorý hovorí o postavení a právomociach tohto Úradu	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Str. 16 bod 11.1 ako, na základe čoho bude objem dostupných verejných zdrojov pre dlhodobú starostlivosť vyčlenený v štátnom rozpočte a rozpočtoch ZP ? To môže byť opäť len zmenou niektorého z reformných zákonov, kde je upravené postavenie a financovanie ZS zo strany ZP.	O	A	V materiály bolo upresnené, že prostriedky zo štátneho rozpočtu budú presunuté z kapitoly MPSVR SR.. Odhad rozpočtov zdravotných poisťovní v súvislosti s dlhodobou starostlivosťou bol v materiály doplnený.		
	Str. 16 bod 11. 2 – viac zdrojové financovanie – je potrebná legislatívna úprava ako je vyššie uvedené	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Str. 19 bod 11. 2. 1 financovanie – príjmy zo zdravotného poistenia – je potrebná legislatívna úprava niektorého z reformných zákonov.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Str. 20 bod 11. 3 – ku dňu účinnosti tohto zákona je možné zabezpečiť iba čiastočné integrovanie financovania dlhodobej starostlivosti a to aj napr. integrovaním prostriedkov zo zdravotného poistenia na dlhodobú starostlivosť  v rámci ZP ? – je možné realizovať len zmenou niektorého z reformných zákonov.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Str. 21 – bod 11. 3. 2 platí to isté ako je vyššie uvedené.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Pre časti platobné usporiadanie str. 22 a nasl. platí taktiež, že uvedené je potrebné premietnúť do reformných zákonov, lebo aktuálny legislatívny zámer podstatným spôsobom zasahuje do už NR SR schválených reformných zákonov.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Predložený materiál opakovane spomína zdravotné poisťovne,  v súvislosti so zdrojmi financovania dlhodobej starostlivosti  a to ošetrovateľskej starostlivosti, inej dlhodobej zdravotnej starostlivosti vrátane zdravotníckych pomôcok.
Zdravotným poisťovniam nie sú známe ani v súčasnom systéme, príjmy a výdavky v sociálnej oblasti, preto sa ani nedá vyjadriť k spôsobu financovania dlhodobej starostlivosti. Účelom predloženého materiálu je snaha preniesť veľkú časť týchto finančných nákladov ( bez jasného vymedzenia finančných tokov )  zo sociálnej oblasti na zdravotné poisťovne, čo by im značne zvýšilo doterajšie  výdavky a znemožnilo požadovaný vyrovnaný finančný rozpočet a naviac by to bolo v rozpore s dikciou reformných zákonov v oblasti zdravotníctva.	O	A	Odhad nákladov na dlhodobú zdravotnú starostlivosť bol v materiály doplnený. 
Systém dlhodobej starostlivosti nepredpokladá žiadny prenos žiadnej časti výdavkov zo sociálnej oblasti na zdroje zdravotných poisťovní zo zdravotného poistenia. Financovanie sociálnych služieb, pomôcok a dávok bude tak ako doteraz zo zdrojov štátneho rozpočtu.		
	Predložený materiál je potrebné zosúladiť so šesticou reformných zdravotníckych zákonov.	O	A	Súvislosti s prijatými reformnými zdravotníckymi zákonmi boli upresnené a zosúladené.		
	Posudkový proces vykonáva jeden subjekt (špecializované posudkové tímy) a financovanie dlhodobej starostlivosti vykonáva druhý subjekt (zdravotné poisťovne).	O	A	Materiál bol upravený tak, že posudzovaním aj vyplácaním dlhodobej starostlivosti budú poverené zdravotné poisťovne. 		
	Schéma č.3 (Transformácia na integrovaný systém financovania dlhodobej starostlivosti po prechodnom období) sa nezhoduje so schémou č.1 (Mechanizmus financovania dlhodobej starostlivosti), pričom iba schéma č.1 zodpovedá popisu v predloženom dokumente.	O	A	Nadväznosť jednotlivých krokov a schéma č. 1 boli v materiály upresnené v zmysle pripomienky. 		
	Vzhľadom na rozdielnosť charakteru jednotlivých subjektov a tým aj na rozdielnosť ich účtovníctva (RIC-príspevková organizácia, MZ SR-rozpočtová organizácia, ZP-akciová spoločnosť, VÚC a obec -účtovníctvo samosprávy), nie je možné vytvoriť jednotný účtovný systém a nie je možné  zabezpečiť účinnú ochranu a kontrolu prostriedkov rozpočtu dlhodobej starostlivosti.	O	A	Zdrojmi na dlhodobú starostlivosť vyššieho rozsahu sú prostriedky zo štátneho rozpočtu a zo zdravotného poistenia. 
Prostriedky zo štátneho rozpočtu budú príjmom kapitoly MZ SR a budú podľa účelu a klientov rozdelené zdravotným poisťovniam, ktoré ich budú vykazovať ako príjmy a výdavky. Kontrola bude podliehať Úradu pre dohľad. 
Zdroje na zdravotnú dlhodobú starostlivosť zo zdravotného poistenia ako súčasť príjmov zdravotných poisťovní budú tvoriť samostatný rozpočet zdravotných poisťovní a budú účtované v systéme zdravotných poisťovní. Ich kontrola bude podliehať Úradu pre dohľad. 
Zdroje obcí a samosprávnych krajov na dlhodobú starostlivosť sú po fiškálnej decentralizácii samostatnými zdrojmi.		
	Princípy cenotvorby pri dlhodobej starostlivosti (pevné ceny) nie sú totožné s princípmi cenotvorby zdravotných poisťovní ako akciových spoločností (zmluvné ceny).	O	A	Ide o odlišné systémy – zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť, čo bolo v materiály upresnené.		
	Princíp vykazovania  dlhodobej starostlivosti (výkony) nie je možné zosúladiť s princípom vykazovania základnej zdravotnej starostlivosti (diagnózy) v zmysle zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti.	O	A	Bolo upresnené, že dlhodobá starostlivosť je odlišný systém od systému zdravotnej starostlivosti, má odlišné posudzovanie a tvorbu finančných normatívov.		
	Návrh neobsahuje rozsah súčasného systému poskytovania dlhodobej starostlivosti a jej podiel, ktorý budú znášať ZP v oblasti
•	nárokov na pracovné sily
•	priestorové potreby ( kancelárie )
•	materiálnotechnické vybavenie
•	mzdové prostriedky.	O	A	Odhad nákladov na dlhodobú zdravotnú starostlivosť bol v materiály doplnený. Nároky na pracovné sily, priestorové potreby a materiálno-technické vybavenie budú v spolupráci s MPSVR SR a zdravotnými poisťovňami upresnené pri príprave zákona o dlhodobej starostlivosti. Mzdové prostriedky a časť pracovných síl bude presunutá z dnešných úradov práce, sociálnych vecí a rodiny.	 	
	Návrh legislatívneho zámeru zákona o dlhodobej starostlivosti síce rieši organizačnú stránku problému, ale nerieši ekonomické dopady tejto zmeny. Okrem iného znamená zásah do činnosti zdravotných poisťovní. Tento dopad na činnosť zdravotných poisťovní nie je možné z predloženého návrhu kvantifikovať, pretože chýbajú údaje o rozsahu režijných nákladov, ktoré by mali byť  vyjadrené v potrebe finančných prostriedkov. Taktiež návrh neobsahuje údaj o potrebe ďalších finančných prostriedkov poskytovaných na domácu a komunitnú a na inštitucionálnu strarostlivosť, ako aj na poskytovanie peňažných príspevkov.	O	A	Doložka bola doplnená.
Odhad prostriedkov na dlhodobú zdravotnú starostlivosť zo zdravotného poistenia bola doplnená.
Poskytovanie sociálnych služieb, pomôcok a dávok zo štátneho rozpočtu bude v rozsahu dnešnej sociálnej pomoci v tejto oblasti. Prostriedky zo štátneho rozpočtu na sociálne služby v inštitúciách budú upresnené pri príprave návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti v spolupráci s MPSVR SR.
Prostriedky na domácu a komunitnú starostlivosť sú súčasťou zdrojov obcí a VÚC podľa zákonov fiškálnej decentralizácie.		
	Aj napriek uvedeným pripomienkam, CHZP Apollo víta legislatívnu iniciatívu MZ SR, ktorej cieľom, okrem už spomenutého balíka reformných zákonov v oblasti zdravotníctva, by mala byť integrácia inštitúci, finančných prostriedkov i pracovných síl pri poskytovaní dlhodobej starostlivosti. Cieľom pripomienkovania tohto materiálu zo strany CHZP Apollo bolo prispieť ku skvalitneniu legislatívneho zámeru, ako nevyhnutného predpokladu pri jeho správnej aplikácii v praxi.	O	A	Pripomienky budú ďalej konzultované pri príprave návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti.		
Konfederácia odborových zväzov	Odmietame navyšovanie finančnej spoluúčasti v inštitucionálnej starostlivosti.	O	A	Materiál bol upresnený. Nejde o navyšovanie spoluúčasti klienta, ale o reálne rozdelenie zdrojov – zdravotná starostlivosť zo zdravotného poistenia, sociálna starostlivosť zo štátneho rozpočtu a súvisiace služby, ktorými sú ubytovanie a stravovanie ako spoluúčasť klienta prípadne tiež obce. Spoluúčasť klienta bude pri uplatnení nákladových cien mierne vyššia, avšak len u klientov dostávajúcich služby od verejných poskytovateľov. Nákladové ceny zodpovedajú možnostiam klientov s priemerným dôchodkom. Spoluúčasť klientov s nižšími príjmami bude podobná ako v súčasnosti, prípadné zvýšenie spoluúčasti týchto klientov nebude výrazné, a to najmä u klientov, ktorí sú dnes v sociálnych zariadeniach. U klientov s vyššími príjmami príde k miernemu zvýšeniu spoluúčasti.		
Združenie miest a obcí Slovenska	V predkladacej správe je uvedené, že návrh bude mať dopad na rozpočty obcí, pričom tento dopad nie je vyčíslený. Táto pripomienka je zásadná.	Z	A	Doložka bola doplnená. Obce majú originálnu kompetenciu vo vzťahu k opatrovateľskej a prepravnej službe a k ZOS a DD, ktoré boli decentralizoivané zo štátu na obce. Na opatrovanie a dopravnú službu majú obce zdroje v rámci fiškánej decentralizácie, na ZOS a DD majú obce účelovú dotáciu zo ŠR (cca 550 mil.Sk ročne). Úhrada rozdielu za súvisiace služby pri poskytovaní inštitucionálnych služieb dlhodobej starostlivosti môže podľa dostupných podkladov príjmovej situácie klientov dlhodobej starostlivosti dosiahnuť výšku maximálne 2100 Sk mesačne na jedného klienta s minimálnym dôchodkom a 0 Sk mesačne na klienta s priemerným dôchodkom.		
	Na str. 5 v časti 2.3 sú definovaný formálni poskytovatelia. Medzi nimi nie je uvedená obec. V súčasnosti obce priamo zabezpečujú napr. opatrovateľskú službu. Podľa nového zákona budú mať obce zakázané poskytovať opatrovateľskú službu?	O	A	Obec ako právnická osoba môže poskytovať všetky druhy služieb dlhodobej starostlivosti podľa tohoto legislatívneho zámeru zákona. Opatrovateľská služba je originálnou kompetenciou obce v rámci dlhodobej starostlivosti nižšieho rozsahu. Uvedené bolo v materiály upresnené a doplnené.		
	Na str. 8 v časti 4. je uvedená definícia dlhodobej starostlivosti nižšieho rozsahu. Žiadame osobitne rozčleniť za akú dlhodobú starostlivosť nižšieho rozsahu má zodpovedať obec a za akú samosprávny kraj. Inak nie je možné posúdiť reálnosť zámerov pri financovaní tejto starostlivosti uvádzaných v ďalších častiach materiálu.	O	A	Dlhodobá starostlivosť nižšieho rozsahu v originálnej kompetencii obce je opatrovateľská služba, prepravná služba a súvisiace poradenstvo.  Pokiaľ bude obec poskytovať komunitné služby, majú byť hradené z prostriedkov obce a najmä z prostriedkov VÚC, ktorý ich má vo svojej originálnej kompetencii. Náklady VÚC na inštitucionálnu starostlivosť sčasti preberú štátny rozpočet a zdravotné poisťovne. 		
	Aké má byť podľa zákona vlastne postavenie obce pri poskytovaní dlhodobej starostlivosti nižšieho rozsahu? Obec má len poskytovať financie iným poskytovateľom?
	O	A	Obec rozhoduje o nároku občana na nižší rozsah dlhodobej starostlivosti a je na rozhodnutí obce, či bude túto starostlivosť poskytovať obec alebo iný poskytovateľ. 		
	Na str. 9 ods. 5.2.1 žiadame všetky úlohy zverené obci vykvantifikovať aj s príslušnými personálnymi a prevádzkovými nákladmi a uviesť v dopade na rozpočty obcí. Táto pripomienka je zásadná.	Z	A	Poskytovanie opatrovateľskej služby môže byť alternatívne v domácnosti klienta alebo v zariadení. Ak obec bude poskytovať všetkým opatrovateľskú službu v domácnosti, ide o originálne náklady obce na opatrovanie. V prípade, že občan bude umiestnený v zariadení, náklady na opatrovateľskú službu oprávnených klientov preberá štát a obec bude spolufinancovať súvisiace služby u ľudí s nižšími ako priemernými dôchodkami.
Odhady nákladov obcí boli v materiály doplnené, budú upresnené v návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti v spolupráci s obcami a ZMOS.		
	Na str. 18 je definované, čo bude musieť financovať obec zo svojho rozpočtu. V návrhu chýba kvantifikácia dopadu nových úloh obce na ich rozpočty (napr. komunitné služby, úhrada starostlivosti za nemajetných, ako aj uvádzaných iných foriem dlhodobej starostlivosti uvedených v časti 4.) a zároveň chýba v návrhu definovanie zdrojov z akých majú obce tieto nové úlohy financovať.	O	A	Materiál bol upravený podľa prvej pripomienky ZMOS.	 	
	V schéme 1. a schéme 3. sú uvedené ako zdroje financovania dlhodobej starostlivosti tzv. „vlastné decentralizované prostriedky obce na sociálne služby. Upozorňujeme predkladateľa, že vo východisku fiškálnej decetralizácie je preukázateľne nedostatočný objem finančných prostriedkov na zabezpečovanie opatrovateľskej služby pre súčasný počet opatrovaných. Na túto skutočnosť sme upozorňovali ako MF SR aj MPSVaR SR. Na pretrvávajúce rozpory pri určovaní východiska decentralizovaných zdrojov v oblasti opatrovateľskej služby MPSVaR nereagovalo.	O	A	Bude potrebné naďalej trvať na zmene východísk decentralizovaných zdrojov.		
	Súčasťou decentralizovaných finančných prostriedkov obcí nie sú iné zdroje ako na opatrovateľskú službu t.j. ani na cca 90 sociálnych zariadení, ktorých zriaďovateľská funkcia prešla na obce.	O	A	Podľa návrhu zásad fiškálnej decentralizácie je určených 546 mil. Sk ročne ako účelová dotácia zo štátneho rozpočtu na ZOS a DD.		
	Pri financovaní iných navrhovaných foriem dlhodobej starostlivosti, ktoré majú zabezpečovať obce, žiadame presne uvádzať zdroj ich financovania v súlade s § 51 zákona o rozpočtových pravidlách a žiadame takto upraviť aj uvedené schémy 1. a 3.	O	A	Ide o zdroje podľa zákona o rozpočtovom určení výnosov dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 		
	Predložený návrh neobsahuje doložku finančných dopadov.
	O	A	Doložka bola doplnená.		
Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek	Legislatívny zámer zákona o dlhodobej starostlivosti prichádza v období v ktorom bude ukončené doterajšie financovanie, poskytovanie, prístup a podmienky zdravotnej starostlivosti, zmenený výber poistného, stanovuje sa nový typ zdravotného poistenia a kompetencií poisťovní ako aj zriadenie úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Pripravené nové právne normy by mali nadobudnúť účinnosť 1.1.2005. Je preto komplikované pripomienkovať legislatívny zámer budúcej právnej normy ak sa nachádzame v istom právnom stave, kde staré normy končia a nové ešte nenadobudli účinnosť. Predložený materiál je poznačený týmito rozpormi. Sme si vedomí zložitosti situácie za ktorej sa pracovná skupina pokúsila načrtnúť zameranie budúceho zákona a oceňujeme ich snahu o vyriešenie dlhodobého problému, ktorý vynikol odčlenením zariadení sociálnej starostlivosti zo systému zdravotných nariadení	O	A	Legislatívny zámer pri dopracovaní na návrh zákona bude vychádzať z novej reformnej legislatívy. Súvislosti so zákonmi reformy zdravotníctva boli v materiály doplnené.		
	Každodenná realita dokázala nemožnosť tabuľkového zaradenie človeka s jeho problémami sociálnymi alebo zdravotnými a obchádzala ich kombináciu. Odporúčali by sme však v celom materiály zjednotiť pojmy „opatrovateľská starostlivosť“ – „opatrovateľská služba“, odporúčame dodržať termín opatrovateľská služba. Takýto pojem by sa nezamieňal s ošetrovateľskou starostlivosťou, ktorá je zadefinovaná v zákone 277/1994 Z.z. a aj v novej právnej úprave zákona o zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich...	O	N	Nakoľko opatrovanie vykonávajú aj formálni aj neformálni poskytovatelia, nieje možné zjednotiť v celom texte pojem pre opatrovanie ako „opatrovateľská služba“ lebo pri značnej časti neformálnych poskytovatľoch nejde o službu.
		
	Musíme upozorniť tvorcov zámeru na pojem „komunitná starostlivosť“. Nariadenie vlády 213/2004 Z.z. (aj 157/2002 Z.z.) pozná komunitnú starostlivosť ako špecializované pracovné činnosti sestry alebo pôrodnej asistentky absolvovaním špecializačného štúdia komunitná ošetrovateľská starostlivosť. V predloženom zámere je komunitná starostlivosť charakterizovaná skôr ako starostlivosť pokrývajúca oblasť sociálnych služieb, ktorých súčasťou zdravotná starostlivosť nie je. Komunitná ošetrovateľská starostlivosť pokrýva aj domácu ošetrovateľskú starostlivosť. Človek žijúci v prirodzenom sociálnom prostredí nemusí byť vždy izolovaný od akejkoľvek komunity, takže aj členovia jeho rodiny sú jeho prirodzenou komunitnou spoločnosťou.
Oporu nájdeme aj v definícií Svetovej zdravotníckej organizácie:
„Komunita je sociálna skupina determinovaná geografickými rozmermi a/alebo rovnakými hodnotami a záujmami. Jej členovia sa poznajú a sú vo vzájomnej interakcii. Funkciou je vytvoriť osobitnú sociálnu štruktúru, predvídať a tvoriť normy, hodnoty a sociálne inštitúcie.

Komunitná starostlivosť je je starostlivosť o verejné zdravie v komunitných situáciách
Znaky KS
	miesto prvého kontaktu
	sústavná starostlivosť
	koordinovaná starostlivosť.

Komunitné ošetrovateľstvo je profesionálne ošetrovateľstvo zamerané na komunity, alebo skupiny populácie, ako aj jednotlivcov žijúcich v komunite. Primárne sa orientuje na podporu zdravia, udržiavania zdravia, zdravotnú výchovu, manažment, koordináciu a kontinuitu zdravotnej starostlivosti o jednotlivcov, rodiny a skupiny v komunite.“	O	N	Pojem „komunitná starostlivosť“ v materiály označuje tak sociálnu ako aj zdravotnú starostlivosť, z ktorej časť poskytujú formálni poskytovatelia ako službu a časť neformálni poskytovatelia, teda nie je možné použiť len terminológiu podľa nariadenia vlády 213/2004 Z.z.. 
		
	V celom materiály je potrebné upraviť pojmy „ošetrovateľská starostlivosť“ a „ošetrovateľská rehabilitácia“. Súčasťou ošetrovateľskej starostlivosti je aj ošetrovateľská rehabilitácia.	O	A	Pojem ošetrovateľská rehabilitácia bol uvedený ako súčasť ošetrovateľskej starostlivosti. 		
	Do celého materiálu navrhujeme doplniť poradenstvo, výchovu a vzdelávanie jednotlivca a komunity sestrou alebo pôrodnou asistentkou, ktorých starostlivosť (pôrodná asistencia) je vynechaná. Chceme poukázať na to, že aj starostlivosť o tehotnú, prípadne šestonedieľku, prípadne ženu s gynekologickým ochorením môže byť v forme dlhodobej starostlivosti, ktorú poskytujú pôrodné asistentky a nemôže byť poskytovaná s dôvodu kompetencií sestrou.	O	A	Uvedená pripomienka je súčasťou (akútnej) zdravotnej starostlivosti, ktorá je v materiály spomenutá a poskytuje sa klientom dlhodobej starostlivosti rovnako ako ostatným občanom.		
	Ďalej požadujeme, aby stavovské organizácie v zdravotníctve boli 					
	Nesúhlasíme s poskytovaním ústavnej dlhodobej starostlivosti v zdravotníckych zariadeniach iného typu, vzhľadom na neprehľadnosť finančných tokov, ktoré môžu byť použité pre jeho všeobecné potreby. A s personálneho pohľadu bude dochádzať, ako tomu nasvedčujú naše doterajšie skúsenosti, k sústavnému nedodržiavaniu personálneho obsadenia. Zariadenie dlhodobej starostlivosti poskytuje služby založené na starostlivosti, ktorú vykonávajú sestry alebo pôrodné asistentky ale v iných zdravotníckych zariadeniach budú aj naďalej podliehať tlakom rôznych záujmových a odborných skupín, čím dominancia ošetrovateľskej starostlivosti a sociálnych služieb bude potlačená.	O	A	Súhlasíme s pripomienkou. Uvedené súvislosti budú určené ako štandardy dlhodobej starostlivosti. Bude sa poskytovať len v zariadeniach, ktoré budú mať osobitné povolenie, ak splnia podmienky.
		
	K 1.1 Cieľ  v prvom odseku doplniť: 
	a) nielen „zlepšenie kvality ich  života“ ale aj na udržanie dosiahnutej kvality (tzn. nezhoršovanie sa).
	b) vytvoriť programy dlhodobej starostlivosti, ktoré sa orientujú na potreby osôb určitej vekovej skupiny a diagnózy.
Odôvodnenie: legislatívny zámer sa sa na konci odvoláva na Nadväznosť na ďalšie programy pre starších a zdravotne postihnutých občanov.
Tretí odsek – znenie je zmätočné.	O	A	Uvedené bolo v materiály doplnené. Tretí odsek bol upresnený.		
	1.3 Rozdiely medzi dlhodobou a krátkodobou starostlivosťou - navrhujeme vytvoriť podmienky aj v prípade   tzv. „samoplatcu“ starostlivosti v prípade v poprípade ak osobe nevznikne zákonný nárok na dlhodobú alebo krátkodobú starostlivosť, prípadne na jej rozsah. Osobe by mohli byť doručené sociálne služby alebo rozšírený rozsah ošetrovateľskej starostlivosti za finančnú úhradu z výlučne iných zdrojov ako sú verejné financie.	O	A	Možnosť samoplátcu bola doplnená.		
	2.1 Dlhodobá starostlivosť - navrhujeme doplniť v prvom odseku  „terciárnu prevenciu“.	O	N	Legislatívny zámer sa nezaoberá zdravotnou starostlivosťou, ktorá je upravená v príslušných zákonoch.		
	2.3 Poskytovatelia dlhodobej starsotlivosti
- odporúčame preformulovať pojmy „poskytovateľov dlhodobej starostlivosti“ .	O	A	Pojmy formálny a neformálny poskytovateľ sú prevzaté z terminológie WHO.		
	Sloboda výberu poskytovateľa -  trváme na vypustení pojmu „ošetrovateľský úkon“, ktorý nie je  definovaný, ide výlučne o ošetrovateľskú starostlivosť, ktorá pozná odborné pracovné činnosti, špecializované pracovné činnosti alebo certifikované pracovné činnosti.	O	A	Formulácia bola vypustená.		
	Časť - neformálny poskytovateľ - úhrada neformálnym poskytovateľom dlhodobej starostlivosti za poskytnutú službu je menšia, ako....  - považujeme to predčasné a zavádzajúce. 	O	N	Náklady na profesionálne služby sú vždy vyššie ako na neformálnu starostlivosť, ktorú poskytujú neprofesijní poskytovatelia.		
	Štandardy, štvrtý odsek – stanovenie finančných normatívov – žiadame  pojem „opatrovateľskú starostlivosť“  nahradiť pojmom „opatrovateľská služba“ a aj rovnako v celom materiály.	O	N	Nakoľko opatrovanie vykonávajú aj formálni aj neformálni poskytovatelia, nieje možné zjednotiť v celom texte pojem pre opatrovanie ako „opatrovateľská služba“ lebo pri značnej časti neformálnych poskytovatľoch nejde o službu.		
	Čo znamená pojem „stanovenie finančných normatívov“?   Bude existovať rovnaká právna norma pre lekársku, lekárenskú, SVaLZ-ovú  a obdobnú starostlivosť?	O	A	Bolo doplnené vysvetlenie, že pri normatívoch v prípade dlhodobej starostlivosti ide o osobitnú verejnú službu.		
	3 Služby,pomôcky a dávky, 1. pojem „ambulantná zdravotná starostlivosť“ – nesprávne definovaná. Odporúčame použiť definíciu § 20a zákona 277/1994 Z. z. v neskoršom znení s doplnením príslušných ustanovení zákona 311/2002 Z.z. 	O	A	Materiál bol zosúladený so zákonom o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti.		
	2. pojem „inštitucionálnu zdravotnú starostlivosť“ zmeniť  na ústavnú zdravotnú starostlivosť, ktorá sa poskytuje v domoch ošetrovateľskej starostlivosti. V súčasnosti tento pojem je uvedený v koncepcii ošetrovateľskej starostlivosti po nadobudnutí účinnosti reformných zákonov je v týchto právnych normách.	O	A	Materiál bol zosúladený so zákonom o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti.		
	Pojem „sociálna rehabilitácia“ a „sociálne terapia“ nie sú v materiály definované, ani zákon 195/1998 Z.z. ich presne nedefinuje, preto žiadame o ich definovanie a zosúladenie.	O	A	Uvedené pojmy sú definované v zákone č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci.		
	4. Rozsah zdravotnej starotlivosti
-  nepovažujeme za vhodné delenie starostlivosti na vyšší a nižší rozsah
Navrhujeme rozdeliť dlhodobú starostlivosť na:
a) komplexná ( integrovaná )dlhodobá starostlivosť–v texte uvádzaná ako nižšia 
b) rozšírená dlhodobá starostlivosť- v texte uvádzaná ako vyššia
c) osobitná dlhodobá starostlivosť sa poskytuje osobám, ktoré majú problémy s duševným zdravím, alebo osobám, ktoré často reagujú dysfunkčným spôsobom  a osobám ktoré sú v terminálnom štádiu života. Hierarchia potrieb je vo vzťahu ku všetkým aspektom fyzického a duševného zdravia a k samotnému ochoreniu. 
Takáto úroveň starostlivosti vyžaduje:
•	špeciálnu ošetrovateľskú starostlivosť a opatrovateľskú službu
•	poradenstvo pri osobnej a spoločenskej inetgrácií počas kríz
•	pomoc pri zmierňovaní a eliminácií dysfunkčných reakcií
•	poskytovanie starostlivosti a služieb terminálne chorým a ich rodinám
•	prinášanie úľavy v utrpení a v čase umierania
•	pomoc pri zaistení najdôstojnejších podmienok umierania a smrti
Osobitná dlhodobá starostlivosť sa poskytuje v domácom prostredí, ošetrovateľských centrách (stacionároch), domoch ošetrovateľskej starostlivosti, resocializačných zariadeniach, hospicoch a i.
Do tejto skupiny je potrebné zaradiť aj starostlivosť o deti.	O	C	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne. Ošetrovateľská starostlivosť samotná bude definovaná v troch ( prípadne štyroch ) skupinách ošetrovateľských výkonov s podrobnejším uvedením rozsahu a osobitostí pre jednotlivé skupiny. 

	5.1.1. Ministerstvo zdravotníctva zodpovedá za:
nesúhlasíme s ods. 4; povolenia vydáva ministerstvo alebo samosprávny kraj - v účinných    právnych normách je rozdelenie stanovené, rovnako aj v perspektívnych právnych normách, nie je potrebná iná úprava.
ods. 7 – ponechať samosprávnym krajom
ods. 8 – ponechať samosprávnym krajom
ods. 14 – ponechať samosprávnym krajom	O	N	Pripomienka nebola akceptovaná, nakoľko ide o novú verejnú službu, odlišnú od zdravotnej starostlivosti.
		
	5.1.2 Špecializované posudkové tímy zodpovedajú za:
v prechodných ustanoveniach stanoviť, že znenie platí len pre nových (budúcich) držiteľov preukazov.	O	A	Uvedené bolo doplnené v materiály.		
	5.2.1. Obec zodpovedá za:
niekoľko krát sa  v materiály opakuje spolupráca s ošetrujúcimi lekármi v rozpore s priznanou skutočnosťou, že ide o rozhodujúcu časť ošetrovateľskej starostlivosti. Sestry a pôrodné asistentky sú vynechané pri spolupráci s obcou  v rámci starostlivosti o osobu a komunitu. Opäť zdôrazňujeme, že komunitná starostlivosť obsahuje aj domácu ošetrovateľskú starostlivosť.	O	A	Sestry boli do materiálu primerane doplnené.		
	5.2.1 O potrebe nižšieho rozsahu služieb rozhodne ošetrujúci lekár spolu so zástupcom obce - v  praxi sa táto vízia stretne  so značnými komplikáciami, pretože napr.: ošetrujúci lekár môže byť zamestnancom Národného onkologického ústavu v Bratislave a klient má trvalé bydlisko vo VÚC Prešov Nevieme si predstaviť v praxi uplatnenie takéhoto rozhodnutia. Ako účinnejšie riešenie vidíme v odporúčaní prepúšťacej správy ošetrujúcej sestry, podľa zákona  o zdravotnej starostlivosti a službách...  	O	A	Rozhodovať bude ošetrujúci lekár a pri ošetrovateľských službách tiež prizvaná sestra
		
	Upozorňujeme na to, že dlhodobú starostlivosť tzv. nižšieho rozsahu má byť zabezpečené obcou alebo samosprávnym krajom, pojem „zabezpečené“ obsahuje zákon 195/0998 v §  , čo  podľa našich skúseností je veľmi rôzne obsahom aj formou. Obciam môže poslúžiť na zabezpečenie sa pri nedostačnej starostlivosti o občana. Zároveň nie je jasné, ktorá obec sa  o osobu postarať. Ide o slobodný výber alebo ide o obec s trvalým alebo prechodným pobytom?  	O	A	V materiály bolo doplnené objasnenie, že ide o obce, kde má občan trvalý pobyt, a že bude potrebné vyškoliť zamestnancov obcí na túto úlohu.
		
	Ďalej dlhodobú starostlivosť nižšieho rozsahu zabezpečuje obec. Žiadame, aby boli zákonom presne určené mechanizmami na zabezpečenie dlhodobej starostlivosti obcou. Je zaujímavé, že spolupráca s ošetrujúcimi lekármi je tu opakovane spomínaná,  a to v rovine rozhodnutia alebo posudzovania na službu, ktorú  však ako lekári neposkytujú.  Žiadame doplniť spoluprácu so sestrami zdravotných poisťovní a najbližšími dostupnými ADOS, ak si ich osoba podľa zákona vybrala (slobodný výber zdravotníckeho zariadenia).
Obec nemôže koordinovať poskytovateľov DOS, vzhľadom k tomu, že ich činnosť sa riadi potrebami ich klienta.	O	A	Uvedené je materiály vysvetlené.		
	Dlhodobá starostlivosť vyššieho rozsahu...  v odseku jeden doplniť na koniec pojem  „a prevencie sociálnej izolácie“.	O	A	Uvedené vyplýva z pozitívneho vyjadrenia, že cieľom dlhodobej starostlivosti je sociálna participácia a integrácia.		
	5.3 Pôsobnosť regionálnych integračných centier ...
Žiadame o zmenu v zmysle regionálnych centier ako príspevkových organizácií zriadených zákonom o príspevkových organizáciach, nie osobitným zákonom.	O	A	V materiály je odkaz na príslušnú legislatívu.		
	6 Delimitácia pracovníkov - Nevidíme dôvod zriadiť na ministerstve zdravotníctva ďalšiu administratívnu „jednotku dlhodobej starostlivosti“. Pracovníci MPSVaR sa môžu stať pracovníkmi odboru ošetrovateľstva ako prirodzenej súčasti príslušnej zdravotnej starostlivosti, rovnako s Ústredia sociálnych vecí, rodiny a služieb. Ak berieme do úvahy účinnosť „refornmých zákonov“ od 1. 1. 2005 je potrebné rátať s personálnym obsadením aj na úrade pre dohľad.	O	N	Pripomienka nebola akceptovaná, nakoľko ide o novú verejnú službu, odlišnú od zdravotnej starostlivosti.		
	7. Posudzovanie a rozhodovanie - Znovu zdôrazňujeme, aby neboli vylúčený tzv. samoplatcovia ako možnosť pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti.	O	A	Uvedené bolo doplnené.		
	7.1  Posudzovanie pre potreby nižšieho rozsahu služieb –  vypustiť a nahradiť pojmom „Posudzovanie komplexnej dlhodobej starostlivosti“.	O	N	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne. 		
	7.2 Posudzovanie špecializovaným posudkovým tímom – vypustiť a nahradiť pojmom “Posudzovanie rozšírenej a osobitnej dlhodobej starostlivosti špecializovaným posudkovým tímom“.	O	N	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne.		
	7.3 Štruktúra špecializovaného posudkového tímu
1. s tímu vypustiť pojem „zdravotná“ a zostáva len  „sestra“ a doplniť pojem „ pôrodná asistentka“.	O	A	Pojmy boli primerane upravené podľa pripomienky.		
	2. doplniť pred pojem „skúsenosti“ pojem „vedomosti a zručnosti“. Pre posudzovanie vymenovaných vied a prípadne ďalších je možné použiť pojem „biomedicínske“.	O	A	Uvedené bolo doplnené.		
	Posudzovaní proces má formu biomedicínskej a  inej konzultácie.	O	N	Názov musí vystihovať, že ide o komplexné sociálne, rodinné, zdravotné a súvisiace posudzovanie.		
	V texte nahradiť pojem „ Posudzovací proces pre vyšší rozsah dlhodobej starostlivosti“ pojmom „Posudzovací proces rozšírenej a osobitnej dlhodobej starostlivosti“.	O	N	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne.		
	Prekladatelia sa obdivuhodne „vysporiadali“ v rozhodnutí o financovaní vetou: „Pri rozhodovaní o určení nároku platí zásada, že nemôžu byť prehlasovaní členovia špecializovaného posudkového tímu, ktorí zastupujú obce resp. zdravotné poisťovne“. - zostávame bez komentára.	O	A	Pripomienkované ustanovenie bolo vypustené.		
	7.4 Preskúmanie rozhodnutia špecializované posudkového tímu, ods. 2  osoba sa môže rozhodnúť o právnom zástupcovi, o osobe, ktorú poverí zastupovaním (nemusí ísť o rodinného príslušníka v priamej línii) a nespôsobilá osoba má svojho zákonného alebo určeného zástupcu.	O	A	Pripomienkované ustanovenie bolo upravené		
	8. Odňatie, prerušenie....  Upozorňujeme, že porušovania „dobrých mravov“ sa môže dopustiť aj osoba, ktorá nemôže niesť plnú zodpovednosť za svoje konanie, a to dočasne alebo trvalo. Napr.: psychiatrická diagnóza, pokročilá demencia, stavy, ktorých sprievodným znakom je zmätenosť. Je tiež na zváženie ako konať v prípade, že osoba môže niesť zodpovednosť za svoje správanie, je však nezvládnuteľná a nespolupracuje, ale má v zariadení sociálnych služieb trvalý pobyt.	O	A	Materiál sa v pripomienkovanom bode riadi doterajšími predpismi.		
	11.3.1 Fond dlhodobej starostlivosti.....,  k ods. č. 1  - obyvatelia DSS v súčasnosti nepoberajú žiadne kompenzačné dávky.	O	A	V materiály bolo vysvetlené, že sa presúva systém kompenzácií v celom rozsahu.		
	11.5 Finančné normatívy navrhujeme upraviť takto:
a) dlhodobá ošetrovateľská starostlivosťou
b) dlhodobá opatrovateľská služba, nie starostlivosť, aby nedochádzalo v zámene uvedených pojmov.	O	A	Termín „opatrovateľská starostlivosť“ sa  bude používať len pri neformálnych poskytovateľoch, inak sa môže používať termín „služba“.		
	11.6, ods. 3, k tejto voľnej úvahe tvorcu chceme dodať upozornenie, že pôjde o nárast administratívnych činností zdravotných poisťovní, takže skúsenosti s platobným mechanizmom, ktorý sa od nich očakáva bude mať iný charakter ako doteraz a rovako bude potrebné rozšíriť ich materiálno technické a personálne vybavenie, a to ešte so zohľadnením rozdielnych podmienok pri tej istej činnosti.	O	A	V materiály bolo doplnené, že  prostriedky zo štátneho rozpočtu budú spravovať zdravotné poisťovne, do budú presunutí pracovníci územných úradov práce, sociálnych vecí a rodiny s príslušnou skúsenosťou a prislúchajúcim rozpočtom. Rovnako vybavenie bude presunuté z MPSVR SR, teda využijú sa už existujúce skúsenosti.		
	11.8, ods. 12 je pre nás nezrozumiteľný posledný odsek, „ Poskytovanie priebežnej lekárskej starostlivosti, zdravotníckych pomôcok a potrieb, liekov, post akútnych výkonov agentúrach domácej ošetrovateľskej starostlivosti, paliatívnej a hospicovej starostlivosti, ktoré sú dnes poskytované na základe zdravotného poistenia, nie je súčasťou dlhodobej starostlivosti,“ a to najmä v náväznosti na spoločné a prechodné ustanovenia v časti: „V zariadeniach poskytovateľov dlhodobej starostlivosti sa bude poskytovať aj akútna  a post akútna zdravotná starostlivosť za rovnakých podmienok, ktoré platia resp. budú platiť pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti.“	O	A	V materiály bolo doplnené a vysvetlené, že v prípade citovaných zdravotníckych zariadení ide o zdravotnú starostlivosť v systéme zdravotnej starostlivosti, kým dlhodobá starostlivosť je odlišná verejná služba a jej klienti budú dostávať zdravotnú starostlivosť ako u každého iného občana.
		
	Vzdelávanie a tréning personálu pre účely dlhodobej starostlivosti je ( podobne ako pri zdravotnej starostlivosti ) z odborného hľadiska zodpovednosťou Ministerstva zdravotníctva SR.  - nesúhlasíme s použitím pojmu „trénig a výcvik“
Odôvodnenie: Vzdelávanie sa skladá z teoretickej a praktickej časti. Zdravotnú starostlivosť poskytujú zdravotnícky pracovníci, ktorých odbornú spôsobilosť upraravujú nariadenia vlády 212/2004 Z.z. a 213/2004 Z.z. Žiadny právny predpis nepozná pojem trénig a výcvik. Čo sa týka nácviku praktických zručností, tie sú obsahom  praktického vzdelávanie. 	O	A	Termín „tréning“ bol vypustený.		
	Povolenia na poskytovanie dlhodobej starostlivosti v prechodnom období:  „ Ministerstvo zdravotníctva rozhodne o dobe trvania prechodného obdobia v každom jednotlivom prípade.“  - navrhnuté ustanovenie je absolútne neprijateľné.	O	A	Spôsob povoľovania bol upravený a upresnený. Pripomienkované ustanovenie bolo vypustené. 		
Nitriansky samosprávny kraj	K bodu 2.3 – Poskytovatelia dlhodobej starostlivosti – Sloboda výberu poskytovateľa - Vypustiť text: „Úhrada neformálnym poskytovateľom dlhodobej starostlivosti                  za poskytnutú službu je menšia, ako pri poskytnutí totožnej služby formálnym poskytovateľom“.
Bolo by to v rozpore so zásadou rovnosti ako aj textom v bode 11.5. 	O	N	Pripomienka nebola prijatá, nakoľko formálni poskytovatelia sú profesionálni poskytovatelia a neformálni sú neprofesionálni, nie je to ich profesia. Náklady na profesionálne služby sú vždy vyššie ako na neformálnu starostlivosť, ktorú poskytujú neprofesijní poskytovatelia.
		
	K bodu 5.1.1 – Ministerstvo zdravotníctva zodpovedá za:
Vypustiť text: „Kontroluje činnosť zdravotných poisťovní pri vyplácaní peňažných príspevkov na služby, pomôcky a dávky dlhovej starostlivosti“. Takúto kontrolu by mal vykonávať Úrad na dohľad nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti.	O	A	Pripomienka bola prijatá, text bol vypustený.		
	K bodu 8 – Odňatie, prerušenie poskytovania dávok, služieb a pomôcok dlhodobej starostlivosti:  Text doplniť: Konkretizovať konania, ktoré hrubo porušujú dobré mravy, pričom je potrebné brať do úvahy, že sa bude jednať o osoby prevažne staršie, ktorých psychika a následné konanie môže byť ovplyvňovaná duševným alebo telesným utrpením.	O	A	Dobré mravy sú všeobecne používaným výrazom pre dobré mravy, hoci nie sú presne v legislatíve upravené.		
	K bodu 9 – Dohľad nad poskytovaním dlhodobej starostlivosti.  Text upraviť: V texte je potrebné stanoviť, čo sa bude považovať za hrubé  porušenie právnych predpisov v činnosti   poskytovateľov dlhodobej starostlivosti.	O	A	Štandardy boli doplnené, povinnosti poskytovateľov budú upresnené v zákone o dlhodobej starostlivosti. 		
	Z dôvodu, že povolenia na poskytovanie dlhodobej starostlivosti vydáva MZ SR a samosprávne kraje, odporúča sa zmeniť text v tom zmysle, že v prípade neodstránenia závažného porušovania právnych predpisov v stanovenej lehote, Úrad na dohľad predloží návrh na zrušenie povolenia MZ SR alebo samosprávnemu kraju. Orgán príslušný na vydanie povolenia je povinný o návrhu rozhodnúť. 	O	A	Pripomienka bola akceptovaná, materiál bol doplnený.		
	K bodu 10 – Povolenia na poskytovanie dlhodobej starostlivosti - Text doplniť: Na str. č. 15 v treťom odseku text upraviť tak, že orgán príslušný na vydanie povolenia dočasne pozastaví povolenie maximálne na jeden rok.	O	A	Pravidlá povoľovanie boli upresnené.		
Košický samosprávny kraj	MPSVR SR v súčasnej dobe pripravuje návrh zákona o sociálnych službách. Z toho dôvodu v súčasnej dobe nie je možné spracovať odborné stanovisko týkajúce sa systému poskytovaných sociálnych služieb, nakoľko zákon o sociálnych službách nie je ešte v pripomienkovom konaní.	O	A	Súhlasíme s konštatovaním, že návrh zákona o sociálnych službách sa v súčasnej dobe pripravuje.		
	Predložený legislatívny zámer neobsahuje dopadovú štúdiu na potreby rozpočtu samosprávnych krajov pre oblasť dlhodobej starostlivosti oblasti sociálnych služieb ako aj zdravotných.	O	A	V materiály bol doplnený odhad budúceho financovania zo zdravotných poisťovní a odhad potrieb financovania zo štátneho rozpočtu na sociálne služby. Sociálne služby v kompetencii VÚC budú hradené z prostriedkov fiškálnej  decentralizácie.		
	Bez konkrétnych údajov o rozsahu financovania služieb v zariadeniach dlhodobej starostlivosti na území samosprávneho kraja, rozsahu financovania služieb dlhodobej starostlivosti v komunitných zariadeniach dlhodobej starostlivosti na území samosprávneho kraja, nie je možné zaujať definitívne stanovisko k zámeru zákona. Zo zámeru sa nám javí, že s cieľom znížiť rozpočet zdravotníctva sa budú zvyšovať finančné nároky, kladené na oblasť sociálnej pomoci, čo môže dlhodobo zastaviť rozvoj sociálnych služieb, prípadne vzniknú požiadavky na financovanie zdravotníckych zariadení, ktoré budú mať tendenciu (priamo v zariadení) poskytovať niektoré druhy sociálnych služieb, čo je v rozpore so samotným účelom sociálnej pomoci.	O	A	Doložka bola doplnená. 
Nesúhlasíme s tvrdením, že sa dlhodobo zastaví rozvoj sociálnych služieb, práve naopak. 
V materiály bol doplnený odhad budúceho financovania zo zdravotných poisťovní a odhad potrieb financovania zo štátneho rozpočtu. VÚC budú naďalej financovať služby v zariadeniach, ktorých sú zriaďovateľmi a v ktorých boli klienti  umiestnení pred účinnosťou zákona o dlhodobej starostlivosti. Prostriedky, ktoré v rozpočtoch VÚC zostanú v súvislosti s vyšším financovaním inštitucionálnych služieb zo štátneho rozpočtu , budú VÚC povinné presunúť na komunitné služby na území VÚC.		
	Taktiež nie je zrejmé, akým spôsobom ovplyvní potreba financovania zariadení dlhodobej starostlivosti zabezpečenie doterajších kompetencií samosprávnych krajov na úseku zdravotníctva. Odporúčame legislatívny zámer doplniť o podrobnejšiu analýzu týchto dôsledkov.
	O	A	V materiály je uvedené, že súčinnosť s VÚC bude potrebná pri určovaní sieti inštitucionálnej starostlivosti – analogicky ako pri určovaní minimálnej siete zdravotníckych zariadení na území VÚC. Zriaďovatelia zariadení dlhodobej starostlivosti a teda z veľkej časti VÚC by mali sami rozhodnúť, ktoré sociálne a zdravotnícke zariadenia sa pretranformujú na  zariadenia dlhodobej starostlivosti.		
IDOS	1.1	Cieľ – doplniť text: „vytvoriť programy dlhodobej
starostlivosti, ktoré sa orientujú na potreby osôb učitej       vekovej skupiny a diagnózy. Odôvodnenie: legislatívny zámer sa sa na konci odvoláva na Nadväznosť na ďaľšie programy pre starších a zdravotne postihnutých občanov.	O	A	Uvedené je v materiály obsiahnuté.
		
	Klient dlhodobej starostlivosti – doplniť: „Klientom dlhodobej starostlivosti je osoba, ktorá trpí chronickými zdravotnými ťažkosťami a ...“ 	O	A	Definícia bola rozšírená vrátane prílohy č.4 dnešného zákona o sociálnej pomoci a návrh na zavedenie princípov Medzinárodnej klasifikácie funkčnej disability a zdravia.		
	2.2	Poskytovatelia dlhodobej starostlivosti v slove
neformálni/ neprofesionálni poskytovatelia odporúčame
nahradiť neprofesionálni iným vhodným slovom, pretože aj pomocní poskytovatelia sú profesionáli.	O	A	Uvedená formulácia bola upresnená a upravená. 		
	4. Rozsah dlhodobej starostlivosti:  V tomto bode nepovažujeme za vhodné delenie starostlovosti na vyšší a nižší rozsah navrhujeme rozdeliť dlhodobú starostlivosť na:
- komplexná ( integrovaná )dlhodobá starostlivosť–v texte uvádzaná ako nižšia 
- rozšírená dlhodobá starostlivosť- v texte uvádzaná ako vyššia
- osobitná dlhodobá starostlivosť sa poskytuje osobám, ktoré majú problémy s duševným zdravím, alebo osobám, ktoré často reagujú dysfunkčným spôsobom  a osobám ktoré sú v terminálnom štádiu života. Hierarchia potrieb je vo vzťahu ku všetkým aspektom fyzického a duševného zdravia a k samotnému ochoreniu. 
Takáto úroveň starostlivosti vyžaduje:
-	špeciálnu ošetrovateľskú a opatrovateľskú starostlivosť
-	poradenstvo pri osobnej a spoločenskej inetgrácií počas kríz
-	pomoc pri zmierňovaní a eliminácií dysfunkčných reakcií
-	poskytovanie služieb terminálne chorým a ich rodinám
-	prinášanie úľavy v utrpení a v čase umierania
-	pomoc pri zaistení najdôstojnejších podmienok umierania a smrti
Osobitná dlhodobá starostlivosť sa poskytuje v domácom prostredí, ošetrovateľských centrách, resocializačných zariadeniach, hospicoch a i.
Do tejto skupiny je možné zaradiť aj starostlivosť o deti.	O	C	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne. Ošetrovateľská starostlivosť samotná bude definovaná v troch ( prípadne štyroch ) skupinách ošetrovateľských výkonov s podrobnejším uvedením rozsahu a osobitostí pre jednotlivé skupiny. 
		
	V nasledujúcom texte upraviť: 7.1   Posudzovanie pre potreby nižšieho rozsahu služieb – nahradiť výrazom „Posudzovanie komplexnej dlhodobej starostlivosti“.	O	N	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne. 		
	7.2 Posudzovanie špecializovaným posudkovým tímom pre potreby vyššieho rozsahu starostlivosti – nahradiť „Posudzovanie rozšírenej a osobitnej dlhodobej starostlivosti“ špecializovaným posudkovým tímom.	O	N	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne.		
	7.3 V texte nahradiť Posudzovací proces pre vyšší rozsah dlhodobej starostlivosti výrazom „Posudzovací proces rozšírenej a osobitnej dlhodobej starostlivosti“.	O	N	Pri delení na dlhodobú starostlivosť s vyšším a nižším rozsahom ide o komplexnosť z hľadiska poskytovateľov služieb, pomôcok a dávok, nielen o ošetrovateľskú starostlivosť, preto ponechávame dve základné úrovne.		
	Na strane č. 14 v odstavci 9 v texte opraviť význam slova ... Preskúmanie právoplatného rozhodnutia MZ...	O	A	Materiál bol upresnený.		
	16. Účinnosť:  Zákon má byť účinný od 1. januára 2006 ? alebo od 1. januára 2005?	O	A	Zákon má byť účinný od 1.1.2006.		
ZOM Prešov združenia zdravotne postihnutých občanov	Ako zástupcovia združenia zdravotne postihnutých občanov ZOM Prešov, vyjadrujeme týmto odmietavé stanovisko k návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti, v súčasnosti pripravovaného Ministerstvom zdravotníctva SR.			Obsah legislatívneho návrhu rozširuje súčasnú organizáciu, posudzovanie, služby a financovanie pre ŤZP, čo je v zhode s potrebami pomoci, integrácie a sociálnej participácie ŤZP. 		
	Po dôkladnom preštudovaní tohoto návrhu, konštatujeme, že je pre nás absolútne nepriateľné zmiešavanie zdravotníckej a sociálnej starostlivosti, pričom súčasné trendy sú úplne opačné. 
Nesúhlasíme so zaradením sociálnej starostlivosti do pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva, ani so zámerom včlenenia otázok kompenzácií do obsahu dlhodobej 
starostlivosti.	O	C
	Nejedná sa o zmiešavanie uvedených problematík. Cielená integrácia potrebných služieb na klienta nie je zmiešavaním. Návrh vychádza z medzinárodného porovnávania systémov dlhodobej starostlivosti vo vybraných krajinách OECD a na Slovensku (Rakúsko, Holandsko, Kanada, Austrália, Nórsko, Veľká Británia), kde je trend integrovanej starostlivosti a pomoci efektívny. Zároveň z porovnávania vidno, že podstatný je udržateľný integrovaný systém bez ohľadu na usporiadanie centrálnych orgánov štátnej správy. 		
	Návrh popiera filozofiu nezávislého života, rovnosti príležitostí z ktorej vychádzal pôvodný zákon o sociálnej pomoci. Namiesto rozvoja tejto problematiky sa postupne realizujú kroky späť, pričom tento návrh možno  považovať za taký krok najväčší.	O	A	Materiál prevzal filozofiu nezávislého života a rovnosti príležitostí zo zákona o sociálnej pomoci v plnom rozsahu a naopak rozširuje ho v organizačnej aj finančnej rovine, je teda krokom vpred.		
	Takisto protestujeme proti spájaniu problematiky ťažko zdravotne postihnutých s problematikou starých a chorých. U ťažko zdravotne postihnutých osôb sa často jedná v podstate o nemenný, konštantný stav vyžadujúci si podporu a pomoc s 
cieľom dosiahnutia nezávislosti, rovnosti a integrácie. Zdravotnícke otázky spadajú do celkom inej kategórie problémov.	O	A	Súhlasíme s pripomienkou, preto návrh nespája problematiku ťažko zdravotne postihnutých s problematikou starých a chorých. Návrh sa tiež neprelína so zdravotnou starostlivosťou, ide o novú verejnú službu. Uvedené bolo v materiály doplnené.		
	Pripájame sa týmto ku skupine organizácií, združení zdravotne postihnutých osôb a všetkých ostatných zdravotne postihnutých jednotlivcov, ktorí sú  ochotní všetkými spôsobmi zabrániť prijatiu takéhoto zákona, ktorý likviduje princípy nezávislého života, samostatného  rozhodovania a integrácie zdravotne postihnutých osôb.			Návrh rozširuje zapojenie princípov nezávislého života, samostatného  rozhodovania a integrácie zdravotne postihnutých osôb po stránke organizácie, štátnej správy, financovania, integrácie služieb a zapojenia všetkých úrovní verejnej správy.		
						
	Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:					
	Z – zásadná					
	O – obyčajná					
	A - akceptovaná					
	C - čiastočne akceptovaná					
	N - neakceptovaná