Title: Ministerstvo hospodárstva
Author: Miroslav Mariaš
Last saved by: agenda0
Company: GEODDAT

D ô v o d o v á   s p r á v a 

k návrhu na zrušenie úlohy B.24 z Uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 703/2001 zo dňa 18. júla 2001 a na zrušenie úlohy č. 2 v mesiaci jún z Uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 45/2001 zo dňa 17. januára 2001 k návrhu Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001

Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 17/2001 zo dňa 10.1.2001 bola ministrovi hospodárstva uložená úloha č. B.37 predložiť návrh zákona o energetickej efektívnosti do 30.3.2001 na rokovanie vlády Slovenskej republiky a do 30.6.2001 na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Návrh zákona bol v uvedenej lehote predložený do Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky, ktorá ho vrátila predkladateľovi na dopracovanie. 
Predkladateľ požiadal o predĺženie lehoty splnenia úlohy č. 2 v mesiaci jún v Pláne legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001 na predloženie návrhu zákona na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky do 30.9.2001 (o tri mesiace neskôr) s tým, že predpokladaný termín nadobudnutia účinnosti zákona od 1.1.2002 sa neoddiali. 
Podpredseda vlády Slovenskej republiky pre legislatívu vyslovil nesúhlas so zmenou termínu predloženia návrhu zákona, pretože ide o prioritnú legislatívnu úlohu vlády Slovenskej republiky na rok 2001.
Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 703/2001 zo dňa 18.7.2001 bola ministrovi hospodárstva uložená úloha č. B.24 zabezpečiť ďalší postup prác tak, aby zákon o energetickej efektívnosti nadobudol účinnosť 1. januára 2002.  
Účelom tohto materiálu je zrušenie úlohy č. B.24 z Uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 703/2001 zo dňa 18.7.2001 k monitoru plnenia Prioritných úloh vlády Slovenskej republiky a na zrušenie úlohy č. 2 v mesiaci jún v Pláne legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001.
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky vykonalo prehodnotenie úlohy B.24 z Uznesenia vlád Slovenskej republiky č. 703/2001 zo dňa 18. júla 2001 a úlohy č. 2 v mesiaci jún z Uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 45/2001 k návrhu Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001 z hľadiska ich nerealizovateľnosti v určenej lehote pri súčasnej legislatívnej úprave. 
 Sekcia Inštitútu pre aproximáciu práva Úradu vlády Slovenskej republiky sa vo svojom stanovisku vyjadrila, že „vzhľadom na technickú povahu predpisov uvedených v návrhu zákona o energetickej efektívnosti, forma zákona ako nositeľa úpravy vecných otázok technických požiadaviek nie je potrebná a túto otázku možno vyriešiť podzákonnou normou v spolupráci s Úradom pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky pri zachovaní vysokého stupňa aproximácie“.
Tento návrh bol predložený do riadneho medzirezortného pripomienkového konania. Pripomienky uplatnilo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR (tieto boli do návrhu zapracované) a Ministerstvo vnútra SR, po rokovaní s ktorým bol rozpor odstránený. 

U          znesením vlády Slovenskej republiky č. 703/2001 zo dňa 18.7.2001 bola ministrovi hospodárstva uložená úloha č. B.24 zabezpečiť ďalší postup prác tak, aby zákon o energetickej efektívnosti nadobudol účinnosť 1.januára 2002.  
	Hlavným zámerom pri doterajšom vypracúvaní návrhu zákona o energetickej efektívnosti bola potreba aproximovať slovenský právny poriadok s acquis communautaire v oblasti energetickej efektívnosti. Okrem toho je však potrebné vypracovať taký právny predpis, ktorý bude vytvárať základný právny rámec na poli úspor energie, hospodárneho využívania energie a znižovania spotreby primárnych energetických zdrojov. Z toho vyplýva, že je potrebné zladiť dva rôzne prístupy pri vypracúvaní návrhu zákona, a to tak, aby boli obidva tieto princípy dodržané, pretože sú pre Slovensko veľmi dôležité a je potrebné ich dodržať. 1.	
1.	Princíp aproximácie práva Slovenskej republiky s právom EU je pre Slovensko dôležitý z hľadiska prístupového procesu do EU. V súčasnosti je otvorená negociačná kapitola č.14 Energetika, do ktorej spadá aj aproximácia smerníc obsiahnutých v návrhu zákona o energetickej efektívnosti. V rámci negociácii sme sa zaviazali aproximovať dané smernice do 1.januára 2002. Ak sa nemajú vyskytnúť problémy s uzatváraním kapitoly, je potrebné tieto smernice aproximovať. Preto bol návrh zákona ešte raz veľmi podrobne preskúmaný z pohľadu možných alternatívnych riešení. Výsledkom toho bolo rozdelenie jednotlivých paragrafov zákona tak, aby bolo potrebné acquis plne aproximované do našej legislatívy. Táto aproximácia sa bude uskutočňovať v jednotlivých krokoch - samostatne - a inou formou ako zákonom.1.	
2.	Druhým základným princípom, ktorý je potrebné použiť pri návrhu zákona je príprava základného právneho rámca pre oblasť hospodárneho využívania energií a úspor energií. Na tomto poli zatiaľ žiaden podobný právny predpis neexistuje, a aj preto má Slovensko v tejto oblasti veľké medzery. Z toho potom vyplýva veľká energetická náročnosť národného hospodárstva a tým aj podstatne väčšia závislosť na množstve spotrebovaných základných energetických zdrojov. Keďže 90% zo základných energetických zdrojov sa dováža, závislosť Slovenska na dovoze zo zahraničia je veľká. Preto aj v tejto oblasti je vhodné pristúpiť na opatrenia, ktoré závislosť Slovenska znížia. 

Staršie návrhy zákonov o energetickej efektívnosti 
	Vzhľadom na to, že už po štvrtý raz za posledné štyri roky nebol návrh zákona o energetickej efektívnosti schválený, uvažovalo sa o rôznych možnostiach postupu pri implementácii obsahu navrhovaného zákona do legislatívy Slovenskej republiky iným spôsobom.
Dôvody, prečo jednotlivé návrhy zákonov o energetickej efektívnosti neboli schválené sú nasledovné:
1.	Prvý návrh zákona bol predložený v roku 1998. Obsahoval aj návrh Fondu energetických úspor, čo nebolo priechodné pre Ministerstvo financií Slovenskej republiky. 
2.	Druhý návrh zákona bol predložený v roku 1999.
3.	Tretí návrh zákona bol predložený v auguste 2000 na rokovanie vlády Slovenskej republiky, ktorá ho na základe legislatívno-technických pripomienok vrátila na prepracovanie. 
4.	Štvrtý návrh zákona bol predložený na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky 6.4.2001. Na základe legislatívno-technických pripomienok bol vrátený na prepracovanie.

Zoznam relevantných smerníc EU, ktoré je potrebné aproximovať do našej legislatívy
1.	Smernica Rady č. 92/42/EHS z 21.5.1992 o požiadavkách na účinnosť teplovodných kotlov spaľujúcich kvapalné alebo plynné palivá – ustanovuje limity energetickej účinnosti kotlov, spôsob posudzovania a označovania zhody nových kotlov s týmito limitmi a zákaz uvádzať do obehu kotly nevyhovujúce uvedeným limitom. 
2.	Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 96/57/ES z 3.9.1996 o energetickej účinnosti domácich elektrických chladničiek, mrazničiek a ich kombinácií – ustanovuje limity energetickej účinnosti pre určené druhy domácich chladničiek, mrazničiek a ich kombinácií spôsob posudzovania a označovania zhody uvedených spotrebičov s týmito limitmi a zákaz uvádzať do obehu spotrebiče nevyhovujúce uvedeným limitom.
3.	Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2000/55/ES z 18.9.2000 o energetických požiadavkách pre predradníky pre fluorescentné svietidlá - ustanovuje limity energetickej účinnosti pre určené druhy predradníkov, spôsob posudzovania a označovania zhody uvedených spotrebičov s týmito limitmi a zákaz uvádzať do obehu spotrebiče nevyhovujúce uvedeným limitom. 
4.	Smernica Rady č. 92/75/EHS z 22.9.1992 o označovaní štítkom výrobkov a štandardných informáciách o spotrebe energie a ďalších zdrojov domácich spotrebičov – zavádza režim tzv. "energetického štítkovania hromadne vyrábaných domácich spotrebičov", t.j. overovania a povinného označovania vybraných druhov spotrebičov najmä pre domácnosť energetickým štítkom a popisom, a to spôsobom a v rozsahu upresnenými v tzv. implementačných smerniciach. V súčasnosti ide o

•	Smernicu Komisie č. 94/2/ES z 21.1.1994 implementujúcu Smernicu Rady č. 92/75/EHS týkajúcu sa energetického štítkovania elektrických chladničiek a mrazničiek a ich kombinácii pre použitie v domácnosti,
•	Smernicu Komisie č. 95/12/ES z 23.5.1995 implementujúcu Smernicu Rady č. 92/75/EHS týkajúcu sa energetického štítkovania práčok pre domácnosť, spolu so smernicou komisie 96/89/ES z 28.12.1996,
•	Smernicu Komisie č. 95/13/ES z 23.5.1995 implementujúcu Smernicu Rady č. 92/75/EHS týkajúcu sa energetického štítkovania elektrických bubnových sušičiek pre domácnosť,
•	Smernicu Komisie č. 96/60/ES z 19.9.1996 implementujúcu Smernicu Rady č. 92/75/EHS týkajúcu sa na energetického štítkovania kombinovaných práčok – sušičiek pre domácnosť,
•	Smernicu Komisie č. 97/17/ES z 16.4.1997 implementujúcu Smernicu Rady č. 92/75/EHS týkajúcu sa energetického štítkovania umývačiek riadu pre domácnosť spolu so smernicou komisie 1999/9/ES z 26.2.1999,
•	Smernicu Komisie č. 98/11/ES z 27.1.1998 implementujúcu Smernicu Rady č. 92/75/EHS týkajúcu sa energetického štítkovania svietidiel pre domácnosť.

5.	Smernica Rady č.78/170/EC z 13.2.1978 pre dimenzovanie výkonu tepelných generátorov pre vykurovanie a prípravu teplej vody v nových alebo už existujúcich nepriemyslových budovách a o izolácii rozvodov tepla teplej vody v nových nepriemyslových budovách s doplnkom č. 82/885/EC. 
6.	Smernica Rady č. 93/76/EHS z 13.9.1993 o obmedzení emisií oxidu uhličitého pomocou zlepšenia energetickej účinnosti (SAVE) – ustanovuje opatrenia na znižovanie emisií CO_2 najmä pomocou

•	tepelnej izolácie a energetickej certifikácie nových budov, 
•	fakturácie nákladov na vykurovanie, klimatizáciu a teplú vodu na základe skutočnej spotreby, 
•	pravidelnej kontroly energetickej účinnosti kotlov 
•	financovania investícií na energetickú účinnosť vo verejnom sektore, 
•	vykonávania energetickej bilancie v podnikoch s vysokou spotrebou energie. 
7.	Rozhodnutie Rady č. 93/500/ES z 13.9.1993 týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie v Spoločenstve (program Altener) 
8.	Rozhodnutie Rady č 96/737/ES z 16.12.1996 týkajúce sa viacročného programu na podporu energetickej efektívnosti v Spoločenstve - program SAVE II, 
9.	Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 646/2000/ES z 28.2.2001 prijímajúce viacročný program na podporu obnoviteľných energetických zdrojov v Spoločenstve (Altener) (1998 až 2002)
10.	Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 647/2000/ES z 28.2.2001 prijímajúce viacročný program na podporu energetickej efektívnosti (SAVE) (1998 až 2002)

Popis súčasného stavu harmonizácie jednotlivých smerníc do slovenskej legislatívy 
1.  Smernica Rady č. 92/42/EHS:  Smernica je transformovaná formou nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 433/2000 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na účinnosť a postupoch posudzovania zhody teplovodných kotlov spaľujúcich kvapalné palivá alebo plynné palivá a časť, ktorá sa týka označovania "CE" je transformovaná zákonom č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len "zákon o zhode")
2. Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 96/57/ES: Smernica je transformovaná formou nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 425/2000 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na energetickú účinnosť a postupoch posudzovania zhody na elektrické chladničky a mrazničky pre domácnosť a ich kombinácie a časť, ktorá sa týka označovania "CE" je transformovaná zákonom o zhode.
3. Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2000/55/ES:  Implementáciu smernice pripravuje ÚNMS SR vo forme nariadenia vlády. V krátkej dobe má byť toto nariadenie vlády predložené na  medzirezortné pripomienkové konanie.
4. Smernica Rady č. 92/75/EHS: Smernica sa pripravuje na implementáciu ako novela zákona o ochrane spotrebiteľa (pre oblasti práv a povinností, ktoré tento zákon pokrýva; týka sa to najmä základnej smernice 92/75), technické časti tejto smernice a nadväzujúce implementačné smernice pripravuje MH SR v spolupráci s ÚNMS SR a TSU Piešťany ako nariadenia vlády. V krátkej dobe majú byť tieto nariadenia vlády predložené na  medzirezortné pripomienkové konanie.
5. Smernica Rady č.78/170/EC: Táto smernica má veľkú súvislosť so  smernicou 93/76 v článkoch 5 a 6, ale na rozdiel od smernice 93/76 sa dotýka len oblastí "generátorov tepla" a tepelných rozvodov v nových alebo existujúcich nepriemyselných budovách. Táto smernica je implementovaná nariadením vlády Slovenskej republiky č. 433/2000 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na účinnosť a postupoch posudzovania zhody teplovodných kotlov spaľujúcich kvapalné palivá alebo plynné palivá a spolu so zákonom o zhode a so zákonom o ochrane spotrebiteľa. 
6. Smernica Rady č. 93/76/EHS:  Táto Smernica v súčasnej dobe nie je implementovaná samostatným súborným predpisom.
Z uvedeného vyplýva, že jediným otvoreným bodom z pohľadu implementácie acquis communautaire je smernica č. 93/76/EEC.

Popis smernice 93/76/EEC z 13.9.1993 o obmedzení emisií oxidu uhličitého pomocou zlepšenia energetickej účinnosti (SAVE)

Podľa smernice č. 93/76/EEC majú členské štáty povinnosť implementovať
1. programy pre pravidelné kontroly tepelno-technických zariadení (čl. 6)
2. rozúčtovanie nákladov na energiu podľa spotreby (čl. 3)
3. tepelné izolácie nových budov (čl. 5)
4. energetickú certifikáciu budov (čl. 2)5.	 
1.	5  energetické audity pre veľkospotrebiteľov energie (čl. 7)
6. financovanie treťou stranou vo verejnom sektore (čl. 4)
1.	Programy pre pravidelné kontroly tepelno-technických zariadení (čl. 6)
Zavedenie pravidelných inšpekcií kotlov (smernica 93/76 uvádza, že "Členské štáty vypracujú a implementujú programy na pravidelnú inšpekciu tepelných zariadení s platným výstupom pre viac ako 15kW so zameraním na zlepšenie prevádzkových podmienok z pohľadu spotreby energie a zníženia emisií CO2."). Porovnaním 15 členských štátov EU dostaneme nasledovné zhodnotenie implementácie tejto úlohy v členských štátoch EU. Zákonom je tento bod smernice upravený v troch krajinách a osem krajín ho má harmonizovaný ako "regulation" (čo znamená predpisy, usmernenia, ale aj napr. nariadenia).  Okrem toho päť krajín má pravidelnú inšpekciu kotlov pokrytú aj informačnými opatreniami spojenými s výukou a v Holandsku je to len vo forme tzv. dobrovoľných dohôd. Celkovo je to možné zhrnúť tak, že len v 11 krajinách to upravujú právne predpisy. Smernica ponecháva členským štátom voľnosť v tom, akým spôsobom budú jednotlivé články implementovať.
Ust. § 36 zákona č. 70/1998 Z.z. o energetike a o zmene zákona č.455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov ukladá povinnosť každoročného overenia na strane dodávateľa tepla, a aj na strane odberateľa tepla, preto možno v súčasnosti tento článok považovať za implementovaný. Treba prihliadať na fakt, že zákon už existuje a netreba čakať na novú formu implementácie. Je však treba zosúladiť záväznosť jestvujúcej úpravy tak, aby nedochádzalo k jej nesprávnej interpretácii. Vzhľadom na pripravovanú novelu zákona č. 70/1998 Z.z. prirodzene existuje možnosť presunúť tento bod do nového zákona o energetickej efektívnosti. Nikto však nezakazuje riešiť kompetentnému ústrednému orgánu problém energetickej efektívnosti aj v iných právnych predpisoch. V prípade takéhoto postupu je preto vhodné presne určiť aj podrobnosti o aplikácii ustanovení § 36 citovaného zákona. Sekundárna legislatíva na implementáciu článku 6 smernice 93/76 sa zatiaľ neurobila dostatočne, pretože nie sú jasne vymedzené úlohy účastníkov pravidelných inšpekcií kotlov. Touto sekundárnou legislatívou sa zároveň dokončí implementácia smernice 78/170/EHS.  

2. Rozúčtovanie nákladov na energiu podľa spotreby (čl. 3)
Tento bod neošetruje zákon č. 70/1998 Z.z. Jeho novela, ktorá sa pripravuje, obsahuje potrebnú zmenu.  Podobne ako v predchádzajúcom prípade, v zásade existuje možnosť riešiť tento bod v zákone o energetickej efektívnosti. Bolo konštatované, že je potrebné dať povinnosť merať podľa meračov ako zariadenia, ktoré spĺňajú technické podmienky na zabezpečenie hospodárnej prevádzky sústav tepelných zariadení, pretože táto jediná podmienka je potrebná na to, aby sa splnil a implementoval článok 3 smernice 93/76.
Článok 3 smernice 93/76 sa teda zatiaľ neimplementoval legislatívnou formou a pri pesimistickom scenári sa tak nemusí stať ani v roku 2002 (termíny plnenia úloh pri prerokovaní kapitoly o energetike!). Je možné, že okrem legislatívneho aktu (zákona) môžu existovať ďalšie varianty. Je vhodné hľadať využitie jestvujúceho splnomocňovacieho ustanovenia k § 36 s prípravou ďalšej vyhlášky na jeho základe. Takto sa dá implementovať príslušný článok smernice. 
Rozširujúcu možnosť predstavuje aj napríklad silná informačná politika v tejto oblasti (MH SR, SEA) ako aj spoločný postup Teplárenského združenia na Slovensku, Slovenského zväzu výrobcov tepla, Združenia bytového hospodárstva na Slovensku, Združenia spoločenstiev vlastníkov bytov, Slovenského zväzu bytových družstiev. 
Komunikované posolstvo má byť výzvou pre dodávateľov tepla snažiť sa dodávať teplo na základe merania až konečným spotrebiteľom, pre priamych odberateľov rozúčtovávať odobraté teplo na základe údajov meračov, ktoré predpisuje zákon č. 70/1998 Z.z. a pre konečných spotrebiteľov používať pri riadení svojej spotreby tepla výsledky merania z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, pričom podľa odporúčania majú výsledky údajov pomerových rozdeľovačov predstavovať určité percento z ceny tepla dodaného konečnému spotrebiteľovi podľa druhu stavebnej konštrukcie a možnosti ovplyvnenia spotreby tepla konečným spotrebiteľom. Táto výzva má obsahovať zároveň odvolanie na predvstupové prípravy Slovenskej republiky a z toho vyplývajúcu možnosť zakotvenia tohto postupu vo všeobecne záväzných právnych predpisoch. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky zároveň môže vydať metodiku na realizáciu progresívnych metód ovplyvňovania spotreby tepla. Uvedený postup sa zo strany EU bude chápať ako dostatočný v zmysle implementácie príslušného článku smernice 93/76. Dodatočným efektom bude, že pokiaľ sa podarí dosiahnuť otvorenou komunikáciou želaný stav, v prípade potreby bude následné zakotvenie v zákone o energetickej efektívnosti alebo v novele zákona č. 70/1998 Z.z. vecou širokého konsenzu.  

3. Tepelné izolácie nových budov (čl. 5)
Základ implementácie tohto článku smernice 93/76 upravuje zákon č.90/1998 Z.z. o stavebných výrobkoch. Požiadavky na stavby, tepelná ochrana budov, poskytujú právny základ na vydanie záväzného právneho predpisu sekundárnej legislatívy. Najvhodnejšou alternatívou je iniciatíva profesijne príslušného rezortu, ktorým je Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky v spolupráci s MH SR.

4. Energetickú certifikáciu budov (čl. 2) 
V minulosti bol vypracovaný projekt, ktorého jedna časť sa dotýka certifikácie budov, ktorý bol ukončený v decembri 2000. Jeho riešiteľom bol VVÚPS - NOVA Bratislava. Program certifikácie sa môže spustiť aj mimo úrovne zákona. V tomto prípade program na certifikáciu budov je už  vypracovaný a je potrebné zabezpečiť len jeho implementáciu.
V tejto súvislosti napr. v SRN bol vypracovaný návrh regulácie, ktorá sa týka certifikácie starších budov, pričom kombinuje prvky izolácie a parametrov tepelných sústav. Táto regulácia je formulovaná ako výzva (apel).
Na úrovni EU sa pripravuje návrh smernice o energetickej spotrebe budov a energetickej účinnosti budov, v ktorej sa nachádza aj energetická certifikácia budov. Prvú verziu Európska komisia predložila na pripomienkovanie členským krajinám EU dňa 11.5.2001 (č.2001/0098 - COD). 
Vyššie uvedený projekt VVÚPS - NOVA kryje niektoré základné prvky obsiahnuté v tomto návrhu novej smernice EU, ale bude vyžadovať pokračovanie vo výskumných prácach tak, aby bol pokrytý širší záber navrhovanej smernice EU. Širší záber znamená posúdenie budov (nielen bytových budov) z hľadiska tepelno-technických vlastností, tepelného hospodárstva (kotly a vykurovanie), osvetlenia, vetrania a klimatizácie. Po nadobudnutí platnosti navrhovanej smernice EU bude preto potrebné pri rešpektovaní národných princípov (klimatické podmienky a nimi ovplyvnené princípy stavania) vypracovať príslušný všeobecne záväzný právny predpis o energetickej certifikácii budov, ktorý bude nadväzovať na budúci zákon o energetickej efektívnosti.

5  Energetické audity pre veľkospotrebiteľov energie (čl. 7)
Implementácia článku 7 smernice 93/76 nemusí byť predmetom zákona, smernica hovorí o veľkospotrebiteľoch v priemysle, preto je vhodné na jeho realizáciu zvoliť alternatívny prístup, podobne ako v prípade rozúčtovania rozšírením jestvujúcich splnomocňovacích ustanovení, ktoré sa týkajú odberateľov energie a komunikačnou a apelačnou kampaňou. 
Pokiaľ firmy nemajú vytvorené pozície tzv. energetických hospodárov (zamestnanci, ktorí sú kompetentní riadiť energetickú spotrebu spoločnosti, a ktorí za efektívnosť spotreby energie zodpovedajú, robia a výsledky vnútorných energetických auditov pre konkrétnu firmu využívajú), alebo majú záujem o pohľad zvonku, potom majú mať možnosť obrátiť sa na energetických audítorov ako na vykonávateľov voľných povolaní. V tomto prípade však pôjde o slobodné rozhodnutie zo strany podniku (zodpovedného manažéra firmy), ktoré nemusí mať oporu v zákone, aby sa nevytvárala administratívna povinnosť, ktorá sa môže plniť bez reálneho prínosu. 
Návrhy zákona o energetickej efektívnosti v minulosti obsahovali presné definície postavenia audítorov, potrebnú kvalifikáciu atď., zmyslom zákona však nemá byť umelé zvyšovanie administratívy a byrokratického aparátu (register audítorov), ani dodatočné zvyšovanie povinností v súkromnom sektore. Práve chápanie auditu ako administratívneho kroku by viedlo k obmedzeniu jeho účinku. 
Vytvorenie trhu s auditmi treba prenechať trhovým silám a nie regulácii zo strany štátu, aj keď na jeho vytvorenie a akceleráciu je potrebné dať motivačné impulzy na posilnenie trhu s energetickými auditmi. 
Z pohľadu toho, čo sa na úrovni EU chápe ako dostatočné splnenie tejto povinnosti, stačí orientovaná výzva súkromnému sektora (napr. Združenie podnikateľov, Asociácia zamestnávateľských zväzov a pod.), aby sa zaviedli pozície energetických hospodárov, aby výročné správy obsahovali informáciu o spotrebe energie. 
Otvára sa tu trh pre školenia pre energetických hospodárov a audítorov, pričom MH SR by malo jasne prejaviť svoju podporu a určiť pravidlá. Tento spôsob je akceptovateľný ako splnenie povinnosti. Ak na základe vývoja úrovne využitia energie nebude dostačujúci, dá sa po jeho transparentnom prehodnotení neskôr prejsť k tvrdším opatreniam. 

6. Financovanie treťou stranou vo verejnom sektore (čl. 4)
"Financovanie treťou stranou (TPF) existovalo dávno predtým, ako ho ľudia objavili, a ako sa zakotvilo do článku 4 smernice 93/76."
Zavedenie financovania treťou stranou v podstatnej miere závisí od finančných inštitúcií a patrí do zákona v kompetencii MH SR len okrajovo. Na druhej strane na to, aby sa dalo rozvinúť TPF, musí prísť impulz od MH SR na základe konkrétnych zistení o možnom efekte. Konkrétne ide o znovu vydanie zásad pre TPF, špeciálne v energetike a prerokovanie s Ministerstvom financií Slovenskej republiky možností záruk pre verejný sektor. 
Aby sa nestávali situácie, že inštitúcie dotované zo štátneho rozpočtu majú projekt a nemajú financie. Pritom sa boja požiadať tretiu stranu o pomoc pri financovaní, lebo sa obávajú toho, že o tú pomoc budú mať krátený príspevok z verejných rozpočtov na ďalší rok a roky nasledujúce. Preto TPF stagnuje a každý sa obracia na tie finančné zdroje, ktoré najlepšie pozná a čerpá. Nesnaží sa financovať projekty energetickej racionalizácie z úspor energie, resp. zo zníženia finančných nákladov, ktoré generujú úspory energie a pracovných síl. V každom prípade je tu priestor na informačné kampane.  

Návrh postupu prác tak, aby ustanovenia zákona o energetickej efektívnosti nadobudli účinnosť 1. januára 2002. 
Vypracovať nariadenia vlády týkajúce sa smerníc 92/75, 94/2, 95/12, 95/13, 96/60, 97/17 a 98/11 v oblasti energetického štítkovania tak, aby nadobudli účinnosť 1.1.2001 (Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky v spolupráci s Úradom pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky pripravuje predmetné nariadenia vlády v októbri 2001 na medzirezortné pripomienkovanie).
2.	Vypracovať nariadenia vlády týkajúce sa smernice 2000/55/ES o energetických požiadavkách pre predradníky pre fluorescentné svietidlá (Slovensko v doplnkovej informácii č.4, ktorú predložilo Európskej komisii v auguste 2001, akceptovalo acquis v kapitole Energetika za rok 2000. Preto bude predmetná smernica implementovaná do slovenskej legislatívy nariadením vlády až v priebehu roku 2002).
Tým sa pokryjú základné a nutné implementácie požadovaných smerníc do 1. januára 2002. Ďalšie legislatívne úpravy sú dôležité na doplnenie už implementovaných ustanovení zo smerníc EU, ktoré sa v návrhu zákona o energetickej efektívnosti vyskytovali.
3.	Vypracovať nový vykonávací právny predpis, ktorý v oblasti pravidelných inšpekcií kotlov vykoná v súlade so smernicou 78/170 v znení 82/855 a so smernicou 93/76 na základe ustanovenia § 36 zákona č.70/1998 Z.z..
4.	Vypracovať nový vykonávací právny predpis na vydanie pravidiel na rozúčtovanie tepla, resp. nákladov na teplo k jestvujúcemu zákonu č. 70/1998 Z.z. 

5.	Následne po základnej aproximácii práva EU bude nasledovať splnenie druhého uvedeného princípu. 
V tomto prípade sa pripraví návrh zákona o energetickej efektívnosti, ale vo forme, v ktorej už nebude prioritou aproximácia legislatívy EU do slovenskej legislatívy, ale zavedenie základného právneho rámca pre hospodárne využívanie energie a úspory energie na Slovensku. Ako podkladové materiály pre pripravovaný návrh zákona o energetickej efektívnosti budú slúžiť hlavne Národná štúdia energetickej efektívnosti na Slovensku, Akčné plány pre energetickú efektívnosť a pre využitie obnoviteľných zdrojov energie a dve základné koncepcie v tejto oblasti, a to - Koncepcia zvyšovania energetickej efektívnosti a Koncepcia využívania obnoviteľných zdrojov energie. Všetky tieto základné koncepčné a systémové materiály sú v súčasnej dobe v štádiu prípravy a rozpracovanosti a mali by byť k dispozícii v druhej polovici roku 2002. Ďalším z dôležitých argumentov pre tieto pripravované materiály je ich úplná čerstvosť. Bude možné pomocou najnovších znalostí podchytiť smerovanie v daných oblastiach, najmä z dôvodu pripravovaných veľkých zmien v Európskej únii, na základe ktorých Európska únia už vydala prvé základné koncepčné materiály. Posledné materiály podobného charakteru na Slovensku boli vypracované buď veľmi všeobecne (energetická politika, regionálne energetické politiky), alebo parciálne pre určitú oblasť (koncepcia energetického využitia hydropotenciálu na Slovensku). Ďalším z veľkých problémov, ktoré sa ukazujú v oblasti úspor energie je veľmi nízke povedomie a informovanosť obyvateľstva. Pripravované materiály sa budú venovať aj tejto oblasti, a to v takom rozsahu, aký na Slovensku ešte nebol spracovaný. 

Záver: 
Všetky body, ktoré vyplývajú z aproximácie, resp. implementácie smerníc EU v oblasti energetickej efektívnosti a ich harmonizácie v slovenskom rámci, ošetruje (s rôznou hodnotou ich akceptovateľnosti) už jestvujúci právny poriadok, alebo sa pripravuje v krátkej dobe ich ošetrenie, alebo sú v kompetencii iného ministerstva, alebo sa budú riešiť mimo úrovne zákona.
Ustanovenia o podpore využitia elektriny a tepla z obnoviteľných energetických zdrojov a kombinovanej výroby tepla a elektriny môžu byť tiež súčasťou novely zákona č. 70/1998 Z.z.
Hlavný cieľ, implementovať smernice EU, sa plnohodnotne dosiahne aj bez zákona o energetickej efektívnosti, a preto tento zákon v súčasnosti nie je z pohľadu harmonizácie s acquis comunautaire potrebný. 

Na základe týchto pripomienok navrhujem zrušiť úlohu č. B.24 Uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 703/2001 zo dňa 18.7.2001 k monitoru plnenia Prioritných úloh vlády Slovenskej republiky a zároveň zrušiť úlohu č. 2 v mesiaci jún v Pláne legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001 predložiť návrh zákona o energetickej efektívnosti na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky do 30.6.2001.
	Zároveň sa poukázalo na možnosti využívania iných prostriedkov implementácie právnych predpisov EU ako v legislatívnej forme. Je potrebné zlepšiť využívanie iných prostriedkov implementácie právnych predpisov EU v inej ako v legislatívnej forme. 
Ukazuje sa veľký nedostatok v informovanosti verejnosti, najmä v oblasti „public relation“. 
Ako ďalší vhodný nástroj je zriadenie internetovej databázy energetických audítorov a ich referencií, rovnako ako informačné kampane o dotačných programoch MH SR, o daňových úľavách a o možnostiach podpory.