Title: III
Author: Eva Klingová
Last saved by: .
Company: Úrad požiarnej ochrany MV SR

IV. 

S p r á v a

vlády Slovenskej republiky o zásahu Zboru požiarnej ochrany Slovenskej republiky a vzniknutých škodách pri likvidácii lesného požiaru v Slovenskom raji a materiálno-technické zabezpečenie útvarov Zboru požiarnej ochrany Slovenskej republiky pri likvidácii požiarov

	Ú v o d 

Spôsobené škody s tragickými následkami na ľudských životoch si vyžiadali v samostatnej časti materiálu  zhodnotiť priebeh lokalizačných a likvidačných prác pri zdolávaní rozsiahleho lesného požiaru v Národnom parku Slovenský raj s poukázaním na potrebu neodkladného riešenia  viacerých problémov v materiálno-technickom vybavení najmä jednotiek Zboru požiarnej ochrany (ďalej len „jednotky Zboru PO“) na zdolávanie obdobných rozsiahlych a zložitých požiarov. Vykonaný je aj stručný rozbor stavu plnenia špecifických preventívno-technických a iných opatrení na predchádzanie vzniku požiarov v lesnom hospodárstve.

Základné číselné údaje  o počte požiarov, spôsobených škodách a o  najčastejších príčinách vzniku požiarov ukazujú, že napriek prijatým opatreniam  v predchádzajúcich rokoch i v pôsobnosti vlády SR nedošlo k predpokladanému pozitívnemu obratu vo vývoji požiarovosti. Obzvlášť u subjektov v podnikateľskom sektore, ale aj v nevýrobnej oblasti i u mnohých občanov pretrváva nízky stupeň právneho vedomia, ktorý často vyúsťuje aj do vedomého neplnenia povinností vyplývajúcich z predpisov o požiarnej ochrane. Aj z tohto hľadiska sú v ďalšej časti správy zovšeobecnené poznatky a opatrenia z výkonu štátneho požiarneho dozoru, ako aj zo zásahovej činnosti jednotiek Zboru PO. 

Vykonané zhodnotenie súčasne ukázalo na  zaostávanie v riešení  viacerých zásadných problémov v materiálno-technickom i priestorovom vybavení a personálnom obsadení jednotiek Zboru PO. Hoci vláda SR po prerokovaní analytických materiálov z tejto oblasti predložených ministerstvom vnútra prijala viacero konkrétnych opatrení (napr. v uzneseniach č. 683/1992, č. 673/1994, č. 571/1996, č.706/1997 a č. 697/1999), ich realizácia najmä z dôvodu obmedzeného finančného krytia bola zabezpečená len v minimálnom rozsahu. Preto cieľom aj tohto materiálu je na základe výsledkov vykonaného rozboru navrhnúť adekvátne opatrenia na zlepšenie stavu v tejto oblasti i na ďalších úsekoch činnosti jednotiek  Zboru PO. 

I.
Priebeh zdolávania a spôsobené škody rozsiahlym lesným požiarom
v Národnom parku Slovenský raj a súvisiace preventívno-technické 
a iné opatrenia na predchádzanie vzniku požiarov v lesnom hospodárstve

	Tesne pred zotmením dňa 23. októbra 2000 bolo  občanom z obce Hrabušice spozorované dymenie v oblasti Troch kopcov, avšak presnejšiu lokalitu neuviedol. Vykonaným večerným a ranným prieskumom zamestnancami Správy Národného parku Slovenský raj a Lesnej správy Poprad, pracovisko Hrabušice uvedená správa nebola potvrdená.  Až na druhý deň v predpoludňajších hodinách bol potvrdený vznik požiaru a jeho miesto v lokalite Krompľa približne na ploche 2 ha.  Ohlásený bol  operačnému pracovisku jednotky Zboru PO Okresného úradu v Spišskej Novej Vsi o 9.40 h. Vzhľadom na to, že slúžiaca zmena bola v tom čase nasadená na hasenie lesného požiaru v Rudňanoch, bolo zabezpečené neodkladné  zvolanie ďalšej zmeny a uskutočnený výjazd  spolu s náčelníkom odboru požiarnej ochrany a veliteľom jednotky Zboru PO tohto úradu na ohlásené miesto požiaru. Vykonaným prieskumom však  zistili, že zásah nie je možné uskutočniť mobilnou požiarnou technikou. Keďže z požiariska sa nedalo nadviazať rádiové a ani telefonické spojenie, uvedení riadiaci pracovníci sa preto vrátili na požiarnu stanicu s cieľom zabezpečiť organizovanie zásahu. Išlo najmä o informovanie prednostu okresného úradu, zvolanie okresnej havarijnej komisie, zabezpečenie vykonania leteckého prieskumu vrátane  spohotovenia 73. záchrannej brigády z Humenného.
 Na obmedzenie šírenia požiaru vytváraním protipožiarnych pásov  boli nasadení pracovníci lesa i občania z obce Hrabušice, ktorí v rámci verejnoprospešných prác vykonávali v tom čase čistenie lesných chodníkov. V dôsledku silného vetra a prúdenia vzduchu smerom k hrebeňu však prišlo k vzniku korunového požiaru v husto zalesnených a zavetrených smrekoch. Občania, ktorí sa podieľali na hasení, sa z miesta požiaru rýchlo vzdialili, až na šiestich občanov, ktorým sa vzhľadom na extrémnu rýchlosť šírenia korunového požiaru nepodarilo uniknúť a približne o 13.30 h tragicky zahynuli. Miesto tragédie a plocha požiaru je vyznačená na pripojenej mapke.
 Vzhľadom na  rýchle šírenie sa požiaru a ťažko prístupný členitý terén, ktorý neumožňoval nasadenie požiarnej techniky,  náčelník odboru požiarnej ochrany Okresného úradu v Spišskej Novej Vsi uplatnil požiadavku na vykonanie leteckého prieskumu vrtuľníkom Leteckého útvaru Ministerstva vnútra SR. Tento prieskum bol vykonaný od 16.45 h do 17.15 h a na základe jeho výsledkov boli zabezpečované ďalšie sily a prostriedky, najmä na ranné pokračovanie lokalizačných prác jednotkami požiarnej ochrany i za pomoci vrtuľníka Ministerstva vnútra  SR s vakom BAMBI BUCKET v podvese. Došlo aj ku spohotoveniu 73. záchrannej brigády CO z Humenného. Prednosta Okresného úradu v Spišskej Novej Vsi zvolal zasadanie okresnej havarijnej komisie a pod vedením náčelníka odboru požiarnej ochrany tohto úradu bol zriadený štáb zdolávania požiaru. Vzhľadom   na značné rozšírenie požiaru v noci z 24.10. na 25.10. a cez deň 25.10. a na nadväzné postupné nasadzovanie jednotiek Zboru PO z viacerých krajov, vrátane záchranných brigád CO i zapojením síl a techniky zo susedných štátov,   velenie nad zásahom prevzal dňa 26. októbra náčelník odboru požiarnej ochrany Krajského úradu v Košiciach. Potrebnú riadiacu a koordinačnú pomoc osobne na mieste požiariska poskytovali aj riaditelia úradov požiarnej ochrany a civilnej ochrany Ministerstva vnútra SR.  
Na lokalizáciu požiaru boli v najväčšom počte  nasadené sily a prostriedky v dňoch 25.10. až  30.10., a to jednotky Zboru PO okresných úradov z Košického kraja, Prešovského kraja a čiastočne aj Banskobystrického kraja v súčinnosti so 73. záchrannou brigádou CO z Humenného i 72.  záchrannou brigádou CO zo Žiliny. Účinná  pomoc bola poskytovaná aj vrtuľníkmi so závesnými vakmi BAMBI BUCKET nielen z Leteckého útvaru Ministerstva vnútra SR, ale aj zo zložiek ministerstiev vnútra Českej republiky a Poľskej republiky i dvoch vrtuľníkov Maďarskej armády. Jeden vrtuľník poskytla aj firma AIR Transport, spol. s.r.o., Poprad a dva turbočmeliaky  firma AIR Service, a.s., Košice.  Na hasiace práce boli nasadení aj členovia dobrovoľných požiarnych zborov z obce Betlanovce a zo Spišskej Novej Vsi, ako aj pracovníci z Lesného závodu Prešov. V uvedených dňoch sa na lokalizácii požiaru podieľalo denne 345 až 484 osôb s použitím 64 kusov rôznej techniky. Podrobnejší prehľad o nasadzovaní síl a prostriedkov v jednotlivých dňoch je uvedený v prílohe č. 1.
Šírenie požiaru sa nasadeným silám a prostriedkom  podarilo zastaviť vo večerných hodinách dňa 27.10. a postupne sa zamerať na likvidáciu vnútorných pozemných a podzemných (koreňových) ložísk horenia. Situáciu okrem už uvedených náročných terénnych podmienok veľmi negatívne ovplyvňoval vietor, ktorý sa každý deň dvíhal a rozdúchaval malé pozemné a podzemné ložiská horenia. Rozsah požiaru, ako aj počet nasadenej leteckej techniky kládol vysoké nároky na dodávky vody potrebnej na plnenie bambi vakov i na pozemnú likvidáciu. Za desať dní hasenia požiaru bolo dopravených vrtuľníkmi a cisternovými automobilovými striekačkami   až   2,1 mil. litrov vody, čo  v  prepočte  predstavuje  260  cisterien  s objemom 8 200 litrov. Na zvyšovanie hasiacej účinnosti vody zhadzovanej z vakov BAMBI BUCKET sa používali zmáčadlá. Išlo o zmáčadlá Pyrocool a Bioversal, ktorých časť poskytli ich dodávatelia bez nároku na finančnú náhradu.
	Počas lokalizácie a následnej likvidácie i napriek nasadenému počtu osôb a techniky došlo len k jednému poraneniu. Priamo na stanovišti plnenia vrtuľníkov bola zabezpečovaná zdravotná záchranná služba Nemocnice s poliklinikou v Spišskej Novej Vsi. O verejný poriadok sa zodpovedne starali príslušníci Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Spišskej Novej Vsi. 	
	Po lokalizácii požiaru prebiehali, najmä v dňoch 30. októbra až 3. novembra, práce súvisiace s likvidáciou vnútorných ohnísk za pomoci ručného náradia a vody z cisterien. Požiarisko bolo zápisnične odovzdané Lesom SR,  odštepnému závodu Prešov  dňa 3. novembra o 12.00 h.
	Nasadené jednotky Zboru PO z okresných úradov Košického kraja, Prešovského kraja  a Banskobystrického kraja, ktoré sú financované prostredníctvom rozpočtov okresných úradov a kapitol krajských úradov, za desať dní intenzívnej činnosti boli nútené vynaložiť prostriedky na pohonné hmoty, mazadlá, zmáčadlá, opravy poškodenej techniky, doplnenie výstroja a poškodenej výzbroje, ako aj na stravovanie a ochranné nápoje v takom rozsahu, že nemali možnosť ich pokryť zo svojich  rozpočtov. Nasadením väčšieho počtu príslušníkov  sa zvýšili aj  mzdové náklady. Ide o také zvýšenie čerpania rozpočtu, ktoré  nie je možné zrealizovať z rozpočtovaných prostriedkov na  zoskupení položiek 610 Mzdy, platy a ostatné osobné vyrovnania príslušných okresných úradov. V primeranom rozsahu sa to prejavilo aj v potrebe zvýšenia rozpočtu na zoskupení položiek 620 Poistné a príspevky zamestnávateľa do poisťovní a Fondu zamestnanosti.

	Náklady na likvidáciu lesného požiaru zúčastnenými záchranárskymi zložkami sú vyčíslené v prílohách č. 2 a č. 2a v celkovej výške 5 847 390 Sk. Podľa jednotlivých kategórií ide o :

•	výdavky na mzdy, platy a ostatné osobné vyrovnania (610) a výdavky na poistné a odvody poisťovniam (620)  vyčíslené vo výške 908 396 Sk najmä v dôsledku vykonávania práce nadčas pri likvidačných prácach;  mzdové výdavky vo výške 634 648 Sk vyčíslené  v kapitole Krajského úradu Košice už boli riešené Ministerstvom financií SR,

•	výdavky na tovary a služby (630) a bežné transfery (640), ktoré sú vyčíslené čiastkou 4 939 004 Sk; najvyšší podiel z nich tvorí spotreba pohonných hmôt pre nasadenú leteckú i pozemnú zásahovú požiarnu techniku, ďalej výdavky za opravy techniky a náhradné diely, za poškodenie materiálu a osobných ochranných pracovných prostriedkov.

Výdavky Lesov SR, š.p. Banská Bystrica vynaložené na likvidáciu lesného požiaru sú vyčíslené na 2 444 tis. Sk a v plnej výške budú refundované Ministerstvom pôdohospodárstva SR zo Štátneho účelového fondu na zveľaďovanie lesa. 
	Výdavky kapitoly Ministerstva vnútra SR – sekcie verejnej správy vyplynuli z účasti záložného požiarneho útvaru Strednej školy požiarnej ochrany MV SR Žilina na hasení požiaru a vecne ide o výdavky za prácu nadčas, odvody do poistných fondov a výdavky na spotrebované pohonné hmoty. V kapitole Ministerstva vnútra SR – bezpečnostný úsek, ide o úhradu výdavkov Leteckého útvaru Ministerstva vnútra SR, ako príspevkovej organizácie.  Z vecného hľadiska tieto výdavky tvorila najmä spotreba pohonných hmôt, práca nadčas, odvody do poistných fondov, letištné poplatky a ubytovanie posádky.
Pozostalým po zomretých pri uvedenom požiari, a to Júlii  Pechovej, Božene Migrovej, Milošovi Gallovičovi, Rudolfovi Kresčenovi, Kamile Žigovej a Rastislavovi  Žigovi bolo dňa 30. októbra 2000  vyplatené odškodné v celkovej výške 397 000 Sk z prostriedkov Ministerstva vnútra SR podľa nariadenia vlády SR č. 56/1993 Z.z. o jednorazovom mimoriadnom odškodnení za ujmu na zdraví alebo smrť v súvislosti s pomocou poskytnutou pri plnení úloh požiarnej ochrany. Tieto prostriedky už boli Ministerstvom financií SR riešené.
Lesy SR, š.p., Banská Bystrica súčasne vyčíslili predpokladané náklady  na rekonštrukciu požiariska   v rokoch 2001-2003 v celkovej výške 9 460 000  Sk..
Rekonštrukciu požiariska v Národnej prírodnej rezervácii Tri kopce, ktorá patrí medzi najväčšie komplexy pralesovitých fragmetov lesov na Slovensku nie je možné uskutočniť bez spracovania súvisiaceho projektu nielen rekonštrukcie požiariska, ale aj vstupných analýz a monitoringu.  Spracovanie tohto projektu v predpokladanej výške 1,5 mil. Sk sa odporúča riešiť  z príslušného fondu životného prostredia prostredníctvom Ministerstva životného prostredia SR.
Týmto lesným požiarom vznikli celkové škody vo výške 366,2 mil. Sk, pričom jednotlivými subjektmi boli vyčíslené takto:  Lesy SR vo výške 12 mil. Sk na drevnej hmote, Národný park Slovenský raj vyčíslil škodu na životnom prostredí vo výške 354,0 mil. Sk a p.  Peter Cibuľa (majiteľ časti lesnej plochy) vo výške 161 tis. Sk. Zásahom jednotiek Zboru PO za účasti záchranných brigád CO i ďalších zúčastnených zložiek  boli uchránené hodnoty vyčíslené vo výške 1,073 mld. Sk, z toho 100 mil. Sk na drevnej hmote a 973 mil. Sk na životnom prostredí, a to zabránením rozšírenia sa požiaru na ďalších približne 220 ha lesnej plochy bezprostredne ohrozenej požiarom.
      Aj prípad tohto rozsiahleho požiaru  nepochybne ukázal, že lesné požiare spôsobujú nielen značné materiálne škody (napr. v dôsledku priameho zničenia dreva, straty na prírastkoch pri predčasnom výrube poškodených porastov, nákladoch na znovuzalesnenie a ošetrovanie kultúr), ale každoročne zničia aj časť vzácnych, unikátnych a ťažko nahraditeľných lesných spoločenstiev, najmä v chránených územiach a národných parkoch. Medzi najčastejšie príčiny vzniku  lesných požiarov patrí neopatrnosť a podcenenie požiarneho nebezpečenstva pri používaní otvoreného ohňa (turistika, táborenie, hra detí, vypaľovanie suchej trávy, kladenie ohňa v lese, pálenie haluziny a fajčenie). Aj klimatické pomery, najmä sucho a vietor, zvyšujú riziko vzniku a rozšírenia požiaru. Mieru rizika ovplyvňuje tiež drevinová skladba a lokalizácia lesov. Najohrozenejšie sú mladé ihličnaté porasty a porasty v bezprostrednom susedstve poľnohospodárskych a rekreačne exponovaných lokalít.
V súvislosti s nárastom počtu a rozsahu lesných požiarov najmä po roku 1990, ako aj vznikom mimoriadne rozsiahleho požiaru v lesoch na Záhorí v roku 1992, ktorý zasiahol plochu 1 171 ha a vyčíslená priama škoda predstavovala 56 mil. Sk, vláda SR pri schvaľovaní Zásad štátnej lesníckej politiky uložila ich doplnenie o Opatrenia na zamedzenie ohrozenia lesov pred požiarmi. Tieto opatrenia pod č. 257/1993-700 pripravilo a vydalo podľa zákona č. 100/1977 Zb. Ministerstvo pôdohospodárstva SR. Týmto ministerstvom boli vydané aj ďalšie opatrenia pod č. 4620/1996-700 z 18.4.1996 a pod č. 326/2000-700 z 15.11.2000, ktorými sa upravuje vykonávanie preventívnych opatrení na ochranu lesa pred požiarmi. 
V októbri 1995 vláda SR prerokovala a schválila uznesením č. 731 Koncepciu ochrany lesného fondu SR, a to i z hľadiska predchádzania lesným požiarom. Z nadväzujúcich opatrení na zabezpečenie koncepcie ochrany lesného fondu vyplynula pre Ministerstvo pôdohospodárstva SR úloha na vypracovanie a realizáciu Programu protipožiarnej prevencie v lesoch. Na jeho príprave sa podieľali aj Ministerstvo vnútra SR a Ministerstvo životného prostredia SR. Vzhľadom na poznatky a závery z analýzy požiarnobezpečnostnej situácie v lesnom hospodárstve sa odporúča tento program aktualizovať i z hľadiska vytvorenia podmienok na finančné zabezpečenie hliadkovej činnosti leteckou technikou a hasenia lesných požiarov.
Uvedený program je zameraný na zvýšenie  účinnosti prevencie a vytvorenie potrebných materiálno-technických podmienok. Vychádza z platných právnych predpisov pre oblasť požiarnej ochrany. Podľa tohto legislatívneho rámca sa na zabezpečovaní požiarnej ochrany lesa majú podieľať štátne i neštátne organizácie obhospodarujúce lesy, ako aj lesné pozemkové spoločenstvá a individuálni vlastníci, správcovia veľkoplošne chránených území i v úzkej spolupráci so spoločenskými a záujmovými organizáciami, ktoré vykonávajú svoje aktivity v prírode a osobitne v lese. Súvisiace úlohy vyplývajú aj pre orgány všeobecnej štátnej správy a štátnej správy lesného hospodárstva a úrady životného prostredia.  
Hoci uvedený dokument bol komplexne rozpracovaný do troch základných oblastí, a to propagačno-osvetovej, organizačnej a materiálno-technickej, v podmienkach lesníckej praxe však zatiaľ nebol náležite realizovaný. Ide  najmä o úlohy súvisiace s vytvorením technických a finančných podmienok na letecké hasenie neprístupných lokalít, na zabezpečenie leteckej hliadkovacej služby a na ďalšie sprístupňovanie lesných porastov budovaním ciest a zvážnic s parametrami umožňujúcimi prejazd mobilnej požiarnej techniky. Mnohé z týchto problémov súvisí aj s rozdrobenosťou foriem vlastníctva lesov.
Medzi základné problémy aj pri likvidácii lesného požiaru v Národnom parku Slovenský raj patrila nedostupnosť lokalít pre pozemnú požiarnu techniku. Z programu protipožiarnej prevencie v lesoch tiež vyplývalo, že na sprístupnenie lesov v rokoch 1997-2000 bude vynaložených 2,9 mld. Sk a na rekonštrukciu existujúcej cestnej siete 5 mld. Sk. V rámci štátneho rozpočtu však bolo v uvedených rokoch prostredníctvom Štátneho fondu zveľaďovania lesa poskytnuté na výstavbu, opravy a údržbu lesných ciest len 354 mil. Sk, to znamená necelých 5% z uvažovanej čiastky.
Aj poznatky z kontrol vykonaných orgánmi štátneho požiarneho dozoru ukazujú, že majitelia, správcovia a užívatelia lesných porastov si neplnia viaceré základné protipožiarne opatrenia, napr. tým, že nemajú spracované mapové podklady s vyznačením lesných ciest, priesekov, zvážnic a zdrojov vody.  Harmonogramy hliadkovej pochôdzkovej kontrolnej činnosti neobsahujú systém spojenia medzi kontrolnými hliadkami a ohlasovňami požiaru. Pretrváva tiež nedostatočné vybavenie požiarnym náradím a nie sú vybudované ohniská v lesoparkových zónach v najviac navštevovaných lesných oblastiach. Osobitným problémom je zabezpečovanie požiarnej ochrany v lesoch s veľkým počtom vlastníkov menších lesných plôch.
Spomenuté nedostatky svedčia o tom, že sa často len formálne pristupuje k realizácii systému efektívnej protipožiarnej prevencie na ochranu lesov, ktorá má byť založená na včasnom spozorovaní a odovzdaní informácie o možnom požiarnom nebezpečenstve, resp. o vzniknutom požiari. Spravidla ide o rozhodujúci faktor pre zamedzenie škôd veľkého rozsahu. Rovnako dôležitá je dostupnosť, rýchla lokalizácia miesta a súvisiaca mobilizácia vlastných síl a prostriedkov a v prípade potreby aj profesionálnych a dobrovoľných jednotiek požiarnej ochrany.
Príčina požiaru nebola zatiaľ stanovená. Ako jedna z možných príčin sa predpokladá, že požiar súvisel s ťažobnou činnosťou na súkromnom lesnom pozemku, pričom povolenie na spaľovanie zvyškov po ťažbe nebolo vlastníkovi lesa odborom požiarnej ochrany okresného úradu vydané. Aj táto skutočnosť poukazuje na nevyhnutnosť dôsledného plnenia preventívnych protipožiarnych opatrení počas celého roka  všetkými správcami a vlastníkmi lesov, osobitne tiež pri vykonávaní hospodárskych činností v lesoch. Osobitne v chránených územiach bude treba zvážiť úplný zákaz spaľovania zvyškov po ťažbe a pristúpiť k iným bezrizikovým technológiám spracovania drevného odpadu.

II.

Stav vo vývoji požiarovosti a rozbor
materiálno-technického zabezpečenia jednotiek Zboru PO
pri likvidácii požiarov  s návrhom vyplývajúcich opatrení

Z údajov o požiarovosti vyplýva, že napr. za obdobie rokov 1995-1999 vzniklo na Slovensku 50 754 požiarov, pri ktorých boli vyčíslené priame materiálne škody za takmer 3 mld. Sk. Pri týchto požiaroch prišlo o život 290 osôb a 906 utrpelo rôzne zranenia. Zo sledovaných príčin najviac požiarov vzniklo v dôsledku nedbalosti a neopatrnosti osôb, čo pri počte 31 180 prípadov predstavuje až 61,4 % z celkového počtu požiarov. Nedbanlivosť  a neopatrnosť osôb sa najviac prejavuje pri požiaroch, ktoré každoročne vznikajú nezodpovedným zakladaním ohňov v prírode. Z tejto príčiny vzniklo 19 538 požiarov, pričom obzvlášť vysoký počet bol zaznamenaný v roku 1998, keď z týchto príčin vzniklo 6 406 požiarov. 
V roku 2000 vzniklo na Slovensku podľa predbežných údajov 11 410 požiarov s predbežnou priamou škodou vo výške 1,004 mld. Sk. Pri týchto požiaroch bolo 62 osôb usmrtených a 161 osôb sa zranilo. Jednotkami požiarnej ochrany i za pomoci občanov boli uchránené hodnoty bezprostredne ohrozené požiarmi vo výške 4,2 mld. Sk.  Podrobnejšie údaje o požiarovosti sú uvedené v prílohách č. 3 až 5.

Poznatky z výkonu štátneho požiarneho dozoru 

V rámci štátneho požiarneho dozoru je ročne vykonávaných približne 12 000 požiarnych kontrol, pri ktorých bolo len v roku 1999 zistených 75 444 rôznych požiarnych nedostatkov. V rokoch 1995 - 1999 bolo pri týchto kontrolách zistených až 388 890 požiarnych nedostatkov, ktoré mohli zapríčiniť vznik ďalších požiarov. Pre bezprostredné nebezpečenstvo vzniku požiarov bolo vylúčených 1 026 vecí z používania, zastavených 188 prevádzok a uložených 3 779 pokút v celkovej sume 38,1 mil. Sk. Prerokovaných bolo aj 2 114 priestupkov občanov na úseku požiarnej ochrany s uložením pokút v celkovej sume 535 910 Sk. V stavebnom konaní posúdili orgány štátneho požiarneho dozoru v uvedených rokoch 90 946 projektových dokumentácií stavieb a v rámci územného a kolaudačného konania bolo spracovaných a vydaných 54 400 stanovísk.
Nepriaznivá finančná situácia v mnohých podnikoch nevytvára podmienky na obnovu zastaralých a technicky nevyhovujúcich technológií a zariadení. Podnikateľské zámery sú spravidla realizované na hranici technických a bezpečnostných možností. V dôsledku toho sú nielen výrobné zariadenia, ale aj zamestnanci firiem následne vystavovaní zvýšenému nebezpečenstvu vzniku požiaru, a tým aj ohrozeniu života a zdravia.
Jednou z rizikových oblastí je  nevyhovujúci stav objektov z hľadiska ich stavebného riešenia, ako aj chýbajúce požiarnotechnické zariadenia a nevyhovujúca elektroinštalácia, vrátane elektrických zariadení. Ide tiež o nedostatky, ktoré vyplývajú z rôznych stavebných provizórií alebo zmien účelu využitia objektov bez predchádzajúceho posúdenia a riešenia otázok požiarnej bezpečnosti. Pri prenajímaní týchto priestorov i ďalším subjektom sa stráca zodpovednosť za požiarnu ochranu, pretože jej vymedzenie nie je riešené v príslušných dohodách ani podľa zákona o požiarnej ochrane, ale ani  Obchodného zákonníka. Nedostatky uvedeného charakteru mali vplyv napr. na vzniku požiaru v družstve Agrocentrum Veľké Kostoľany dňa 10. 1. 1997 so škodou 133 mil. Sk. Išlo o objekt pôvodne určený na garážovanie, ktorý však bol využívaný na skladovanie hotových výrobkov (tzv. bielej techniky). Príčinou požiaru bolo nedodržanie určených protipožiarnych opatrení pri zváraní.
Ako už bolo uvedené, obdobné problémy pretrvávajú aj v lesnom hospodárstve. Značná časť lesných porastov, ako aj objektov prešla z vlastníctva štátu do vlastníctva fyzických osôb a právnických osôb, rôznych urbárskych spoločností, miest, obcí a cirkví, ktoré však nevenujú potrebnú pozornosť zabezpečovaniu požiarnej ochrany. Pri požiarnych kontrolách sú zisťované nedostatky najmä v  zriaďovaní ohlasovní požiarov, vo vybavení požiarnym náradím, chýbajúcej vlastnej požiarnej technike, v zabezpečovaní školenia lesných zamestnancov, ako aj vo vykonávaní hliadkovej činnosti, hlavne v čase zvýšeného požiarneho nebezpečenstva. Negatívnu úlohu v súvislosti s požiarovosťou v lesoch zohráva aj nedisciplinovanosť občanov pri jarných prácach a pri zakladaní ohňov na miestach, kde sa môžu rozšíriť.
Problematickými sú tiež odvetvia školstva a zdravotníctva. Z dôvodov nimi uvádzaného nedostatku finančných prostriedkov nie je zabezpečované plnenie základných úloh týkajúcich sa napríklad revíznej činnosti technických a protipožiarnych zariadení. Aj v prípade ich vykonania nie sú včas odstraňované nedostatky uvedené v revíznych správach, hoci ide o objekty, v ktorých sa zhromažďuje väčší počet osôb.

Stav materiálno-technického a priestorového vybavenia jednotiek Zboru PO

	Zriaďovateľmi jednotiek Zboru PO sú okresné úrady. Priamo sú riadené odbormi požiarnej ochrany týchto úradov. Zásahový obvod tvorí spravidla celé územie okresu. Výkon služby je organizovaný na hlavných požiarnych staniciach a v niektorých okresoch aj na vedľajších požiarnych staniciach, resp. pracoviskách.  Z prehľadu o počte a štruktúre výjazdov jednotiek Zboru PO i ďalších súvisiacich údajov uvedených v prílohách č. 6 a 7 vyplýva, že v porovnaní s rokom 1995 sa počet výjazdov týchto jednotiek viac ako zdvojnásobil. V súlade s týmto trendom nie sú však riešené otázky ich materiálno-technického a priestorového vybavenia i personálneho obsadenia, čo presvedčivo vyplýva nielen z nasledujúceho rozboru, ale aj z údajov v prílohách č. 6 až 10.
Vo väčšine prípadov boli objekty hlavných požiarnych staníc v novovzniknutých okresoch  pôvodne  vedľajšími požiarnymi stanicami. Nie sú v nich vytvorené potrebné priestorové podmienky na umiestnenie požiarnej techniky a na výkon služby príslušníkov jednotky Zboru PO. V havarijnom stave je umiestnená jednotka Zboru PO v  Bardejove, kde treba dokončiť  rekonštrukciu objektu požiarnej stanice. Nevyhovujúce priestorové podmienky sú tiež na hlavných požiarnych staniciach v Hlohovci, Poprade, Poltári, Detve, Kežmarku, Námestove, Tvrdošíne, Senci,  Krupine a v Kysuckom Novom Meste. Rozostavaný je objekt hlavnej požiarnej stanice v Poprade  s financovaním,  ktorého sa však  v rozpočte na rok 1999 nepočítalo, a to aj napriek tomu, že jednotka Zboru PO je umiestnená v prenajatých priestoroch s ročným nájomným 1,036 mil. Sk. Prenajaté priestory však nevyhovujú priestorovým i stavebným riešením špecifickej činnosti jednotky Zboru PO. Okrem toho je tu vážne riziko vypovedania nájmu. Ani v roku 2000 neboli pridelené prostriedky na dostavbu tejto požiarnej stanice. Obdobný stav je tiež v Púchove,  kde okrem nevyhovujúcich podmienok je situácia komplikovaná tým, že jednotka Zboru PO je umiestnená v prenajatých priestoroch. Okrem toho aj na ďalších,  najmenej 30 objektoch,  treba vykonať dostavbu, prístavbu alebo rekonštrukciu s predpokladanými celkovými nákladmi vo výške 138 mil. Sk. Ide o objekty s nedostatočnými garážovými priestormi a nevyhovujúcimi sociálnymi zariadeniami.  Vytvoriť treba  podmienky aj pre pracoviská protiplynovej služby, opravárenské dielne, skladové priestory a priestory pre odbornú a fyzickú prípravu.
Napriek zvýšeným požiadavkám na zásahovú činnosť jednotiek Zboru PO došlo od roku 1991 v podstate k pozastaveniu obnovy zásahovej základnej a špeciálnej požiarnej techniky. Nákup tejto techniky je obmedzený nielen značným cenovým nárastom, ale aj nízkym objemom finančných prostriedkov prideľovaných zo štátneho rozpočtu.  Objemy kapitálových výdavkov rozpočtované pre požiarnu ochranu v kapitolách krajských úradov nákup takejto techniky neumožňujú.
	Vládou prijaté opatrenia od roku 1992 v cit. uzneseniach vlády SR mali  riešiť túto nepriaznivú situáciu. Na obmenu zastaralej,  morálne i fyzicky opotrebovanej techniky vláda uvažovala s finančnými prostriedkami v ročných objemoch v rokoch 1993 a 1994 po 342,7 mil. Sk, v rokoch 1995 a 1996 po 419,9 mil. Sk,  v roku 1997 v  objeme 341,4 mil. Sk a v roku 1998 v objeme 578,4 mil. Sk, vrátane nákladov na vybavenie jednotiek Zboru PO pre prípad nutnosti zásahu v mimoriadnych situáciách v súlade s uznesením vlády SR č. 706/1997. Tieto zámery  však neboli naplnené ani v jednom roku. Ich realizácia predstavovala ročne približne len 12% z uvažovaného finančného objemu. Tento objem však plne nepokrýval ani riešenie havarijných stavov objektov požiarnych staníc. V dôsledku toho od roku 1990 neboli v rámci obnovy požiarnej techniky zakúpené žiadne nové cisternové automobilové striekačky alebo výšková technika.  Obdobne nebolo finančne zabezpečené ani doplnenie technického  vybavenia  jednotiek  Zboru  PO v novozriadených okresoch. Vyriešiť situáciu len zo zdrojov štátneho rozpočtu sa javí nereálne. Preto sa odporúča zaviesť, obdobne ako v iných štátoch, participáciu poisťovní pôsobiacich na slovenskom poisťovacom trhu na financovaní zábrany škôd na životoch občanov a majetku fyzických i právnických osôb.   Prehľad o nevyhovujúcej vekovej skladbe zásahovej požiarnej techniky i s porovnaním s niektorými krajinami je uvedený v prílohe č. 9. 
 Tieto skutočnosti sa výrazne prejavili aj pri zdolávaní lesného požiaru  v Národnom parku Slovenský  raj v októbri 2000. Zriadený štáb zdolávania požiaru nemal k dispozícii terénne veliteľské vozidlo s potrebnou dokumentáciou, z ktorého by bolo možné  riadiť zásah z bezprostrednej blízkosti požiariska vrátane zabezpečenia spojenia na mieste zásahu aj s nasadenými leteckými silami, ako aj pre potreby toku informácií príslušným orgánom. Aj keď boli postupne vytvárané podmienky na ďalšie  prístupové cesty, nebolo ich možné využiť na prejazd cisternových automobilových striekačiek, pretože vo vybavení chýbajú  striekačky,  ktoré by konštrukciou podvozku a svojím vybavením špeciálnymi prostriedkami boli určené na zdolávanie lesných požiarov v horských terénoch. Túto obzvlášť kritickú situáciu sa navrhuje riešiť postupným nákupom minimálne 19 ks cisternových automobilových striekačiek na podvozku s vysokou priechodnosťou v členitých horských terénoch a špeciálne upravených na hasenie lesných požiarov približne v cene 8,5 mil. Sk za kus. Súčasne sa navrhuje zakúpiť aj jednu veľkokapacitnú nádrž na plnenie vakov BAMBI BUCKET  v cene 0,5 mil. Sk. Vzhľadom na napätosť zdrojov štátneho rozpočtu na rok 2001 a s prihliadnutím na výšku rezervy vlády rozpočtovanej na kapitole Všeobecná pokladničná správa je potrebné v roku 2001 situáciu núdzovo riešiť nákupom aspoň šiestich cisternových automobilových striekačiek vrátane veľkokacitnej nádrže na plnenie vakov v celkovej čiastke 52,0 mil. Sk. Zostávajúcu časť požadovaných finančných prostriedkov na uvedenú techniku v čiastke  110,0 mil. Sk zapracovať do návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002.
Zdolávanie požiaru v Národnom parku Slovenský raj tiež ukázalo, že z ťažko prístupného terénu, v ktorom požiar, vznikol nebolo možné zabezpečiť plynulý tok informácií prostredníctvom rádiového spojenia z dôvodu, že v lokalite Slovenského raja nie je vybudovaná retranslačná rádiostanica. Pre takéto prípady je nevyhnutné zabezpečiť prenosnú retranslačnú rádiostanicu alebo vhodne vybavené vozidlo umožňujúce prácu štábu i jeho spojenie s príslušnými zložkami. Aj bez leteckej techniky nie je možné účinné zdolávanie požiarov najmä v ťažko prístupných terénoch. Jeden vrtuľník s jedným vakom BAMBI BUCKET v podvese nebol schopný takúto pomoc poskytnúť. Iné štáty (napr. Maďarská republika)  používajú v takýchto prípadoch aj leteckú techniku armády. 
Z uvedeného vyplýva, že je potrebné  vrátiť sa aj k prehodnoteniu plnenia bodu B.2 uznesenia vlády SR č. 706/1997 o zabezpečení koordinácie síl a prostriedkov rezortu Ministerstva vnútra SR v prípade zásahu v mimoriadnych situáciách a znova uskutočniť súvisiace rokovania s Ministerstvom obrany SR o možnosti nasadzovania vrtuľníkov Armády SR pri záchrane životov a zdolávaní rozsiahlych  požiarov, ako aj pri iných mimoriadnych udalostiach. Po doriešení týchto otázok treba  riešiť aj možnosť presunu vakov BAMBI BUCKET, ktoré sú majetkom Správy štátnych hmotných rezerv, novým ochraňovateľom v mieste dislokácie leteckej techniky.
Vychádzajúc z nepriaznivého stavu v materiálno-technickom vybavení jednotiek Zboru PO, ako aj zo skutočnosti, že uvedené zámery vlády v prijatých uzneseniach od roku 1992 boli realizované len minimálne, je nevyhnutné pre akútne potreby jednotiek Zboru PO  vyčleniť v rokoch 2002 až 2004 finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu vo výške 775,6 mil. Sk,  z toho na rok 2002 vo výške 284,2 mil. Sk, na rok 2003 vo výške 250,7 mil. Sk a na rok 2004 vo výške 240,7 mil. Sk. Uvedené finančné prostriedky by sa použili najmä na nákup:
•	cisternových automobilových striekačiek,
•	automobilov pre technické zásahy  vrátane veliteľských automobilov,
•	ochranných prostriedkov dýchacích ciest a na ochranu povrchu tela,
•	prostriedkov spojovacej techniky,
•	prostriedkov povodňovej záchrannej služby a výbavy potápačských a lezeckých skupín.

	   V prílohe č. 10 je uvedený súvisiaci prehľad  predpokladaného nákupu požiarnej techniky v rokoch 2002-2004, najmä z hľadiska riešenia akútnych potrieb jednotiek Zboru PO.
Vzhľadom na to, že viac ako desať rokov nebola pre jednotky Zboru PO zakúpená žiadna výšková technika, jej stav je veľmi kritický (vekový priemer približne až 20 rokov).  Náklady na jej udržiavanie v akcieschopnom stave sú neúmerne vysoké. Pri výške disponibilných prostriedkov  jednotlivých okresných úradov potom  postupne dochádza k jej vyraďovaniu bez akejkoľvek náhrady a tým v niektorých okresoch nie je zabezpečená záchrana ľudí z viacpodlažných objektov.
Na zabezpečenie nákupu výškovej techniky je vládou SR od roku 1998 vyčlenených približne 28 mil. USD v rámci deblokácie dlhu Ruskej federácie voči Slovenskej republike. Po súvisiacich rokovaniach zástupcov Ministerstva vnútra SR s výrobcom bol vyšpecifikovaný nákup 70 ks rôznych druhov požiarnych rebríkov a vysokozdvižných požiarnych plošín. Nadväzne bola uzatvorená už v roku 1998 aj kúpna zmluva. Jej platnosť sa však bez jej realizácie skončila dňom 31.12.1998. V roku 1999 bola podpísaná na dodávku uvedenej techniky nová zmluva, avšak ani k jej realizácii nedošlo, keďže požiarna technika nebola zaradená do objemu vyčleneného na deblokáciu v roku 1999 a ani v roku 2000.
           Vychádzajúc z kritického stavu v zabezpečení jednotiek Zboru PO týmto druhom techniky sa javí nevyhnutným, aby  do zoznamu tovarov realizovaných v rámci deblokácie dlhu Ruskej federácie voči Slovenskej republike bola zaradená v roku 2001 aj výšková požiarna technika.  V prípade nezabezpečenia takéhoto postupu bude nevyhnutné o uvedenú čiastku zvýšiť výšku prostriedkov vyčlenených  zo štátneho rozpočtu na nákup požiarnej techniky.
Čiastočné zlepšenie nastáva vo vybavení jednotiek Zboru PO na zásahy pri dopravných nehodách v cestnej doprave, a to použitím prostriedkov zo zákonného poistenia motorových vozidiel. Na tento účel boli v roku  1998  pridelené finančné prostriedky vo výške 37,5 mil. Sk, v roku 1999 vo výške 136,0 mil. Sk a v roku 2000 vo výške 114,277 mil. Sk. Tieto prostriedky boli použité na nákup a vybavenie automobilov požiarnej záchrannej služby. Predpokladá sa, že poskytovanie prostriedkov  zo zákonného poistenia motorových vozidiel bude pokračovať aj v ďalších rokoch. Účel použitia týchto finančných prostriedkov je však daný zákonom o poisťovníctve tak, že ich možno použiť výlučne len na záchranársku činnosť v cestnej doprave. Tento finančný zdroj  však nerieši základný problém v materiálno-technickom vybavení jednotiek Zboru PO na zásahovú činnosť pri požiaroch a iných mimoriadnych udalostiach.
	 Naďalej vážnym a pretrvávajúcim problémom v jednotkách Zboru PO je zabezpečovanie finančných prostriedkov aj na opravy a povinné odborné prehliadky a skúšky požiarnej techniky, ktoré sú vzhľadom na jej opotrebovanosť a vek stále náročnejšie. Možno uviesť, že sa celkove materiálno-technická vybavenosť jednotiek Zboru PO z roka na rok zhoršuje. Napr. rozpočet výdavkov na tovary a služby sa za obdobie rokov 1997 – 2000 znížil o 12 %, čo  predstavuje čiastku 18,8 mil. Sk. Toto zníženie sa ďalej znásobuje nielen neustálym nárastom počtu výjazdov, ale aj cenovým zvýšením vstupov zabezpečujúcich základné podmienky akcieschopnosti jednotiek Zboru PO. Predovšetkým rast cien energií, telekomunikačných poplatkov, nájomného a najmä pohonných hmôt bez ich riešenia v rozpočte negatívne vplýva na finančné zabezpečenie ďalších prevádzkových potrieb. 
		Výdavky na obstaranie pohonných hmôt tvoria pätinu z výdavkov na tovary a služby. Ich objem sa i napriek vykonávaným úsporným opatreniam od roku 1997 zvýšil o 64,4 % z dôvodu rastu ceny. Rádovo ide o zvýšenie 10,3 mil. Sk. Na druhej strane výdavky na obstaranie osobných ochranných pracovných prostriedkov sa znížili na pätinu ich objemu v roku 1997, keď tento poklesol z 27,6 mil. Sk v roku 1997 na 5,8 mil. Sk v roku 2000. Okresné úrady ako zamestnávatelia si voči príslušníkom Zboru PO neplnia základnú povinnosť vyplývajúcu zo Zákonníka práce a zákona NR SR č. 330/1996 Z. z., a to vytvárať potrebné podmienky pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Situácia je o to vážnejšia, že ide o prácu s vysokým rizikom ohrozenia života a zdravia a vysokou fyzickou a psychickou záťažou. Pri vykonaní požiarneho zásahu bez potrebného vybavenia ochrannými pracovnými prostriedkami požiarnici ohrozujú nielen svoje zdravie, ale aj zdravie a život zachraňovaných osôb.

 Stav personálneho obsadenia jednotiek Zboru PO a vyplývajúce návrhy
S prihliadnutím na značný nárast zásahovej činnosti jednotiek Zboru PO je nevyhnutné riešiť aj zvýšenie ich početných stavov. Z údajov o požiarovosti za predchádzajúcich desať rokov vyplýva, že počet požiarov sa v roku 1999 oproti roku 1989 zvýšil až o 420%. Pritom počet príslušníkov jednotiek Zboru PO sa zvýšil oproti roku 1988 len 20%. Tieto funkčné miesta boli pridelené najmä na doplnenie počtov jednotiek Zboru PO tých okresných úradov, ktoré boli novokonštituované, ako aj jednotiek Zboru PO, v ktorých sú zriaďované špecializované skupiny na vykonávanie požiarnej záchrannej služby. 
Za účelom stanovenia optimálnych počtov síl a prostriedkov jednotiek Zboru PO Ministerstvo vnútra SR vykonalo v rokoch 1998-1999 v spolupráci s odbormi požiarnej ochrany krajských úradov  analýzu zhodnotenia požiarneho nebezpečenstva územných obvodov. Na spracovanie analýzy boli zhromaždené základné údaje územného obvodu, a to najmä počet obyvateľov, charakteristika územného obvodu (počet obcí, objekty kultúrnych zariadení, nemocnice), charakteristika zásahového obvodu (celková rozloha, rozloha poľnohospodárskej pôdy a lesných porastov), počet výjazdov jednotky Zboru PO  k zásahom, počet výjazdov tejto jednotky  k požiarom podľa času dojazdu, množstvo nebezpečných a horľavých látok v technológiách a skladoch a  vykonávané špeciálne činnosti. Z analýzy vyplynulo, že v najbližších 5-tich rokoch je potrebné doplniť početné stavy jednotiek Zboru PO približne o 650 príslušníkov. Týmto zvýšením početných stavov by sa vytvorili iba základné podmienky na vykonávanie zásahových prác s počtom príslušníkov výjazdovej jednotky Zboru PO od 4 do 6. Takéto zvýšenie je nevyhnutné realizovať i vzhľadom na takmer dvojnásobné zvýšenie počtu zásahov jednotiek Zboru PO k požiarom, rôznym haváriám a iným mimoriadnym udalostiam. Kým napríklad v roku 1995 išlo o 11 382 takýchto výjazdov, v roku 2000 sa ich počet zvýšil  takmer trojnásobne.
 Uvažované zvýšenie početných  stavov predpokladalo ročný nárast približne o 130 funkčných miest. V súčasnosti pripadá jeden príslušník jednotky Zboru PO na 2 038 obyvateľov. Aj po takomto zvýšení početných stavov by jeden príslušník jednotky Zboru PO pripadal na 1 570 obyvateľov, čo však  stále nedosiahne úroveň vyspelých európskych krajín, kde pripadá približne 1 000 obyvateľov na jedného požiarnika. Oveľa lepšia situácia je aj v susedných krajinách, kde už teraz na jedného požiarnika, napr. v Českej republike je počet obyvateľov približne 1 470, v Maďarskej  republike 1 270 a v Poľskej republike 1 170 s tým, že v uvedených krajinách aj naďalej zvyšujú počty požiarnikov
Aj rozmiestnenie požiarnych staníc neumožňuje v niektorých okresoch dojazd jednotky Zboru PO na miesto zásahu v čase do 20 minút, aby mohol byť vykonaný účinný zásah. Z výsledkov analýzy vyplynula tiež potreba zriadiť ďalšie vedľajšie požiarne stanice najmä v Dobšinej, Turzovke, Terchovej  a vo Veľkých Kapušanoch. 
Napriek poznatkom a záverom z uvedenej analýzy nebol návrh na zvýšenie početných stavov jednotiek Zboru PO pri schvaľovaní súvisiaceho uznesenia vlády SR č. 697/1999 akceptovaný. Preto sa navrhuje túto otázku opätovne posúdiť a riešiť v rámci terajšieho návrhu uznesenia vlády SR k predloženej správe tak, aby sa pri príprave štátneho rozpočtu na roky 2002-2006 uplatnili požiadavky na zodpovedajúci limit mzdových prostriedkov na medziročné zvýšenie tabuľkových počtov príslušníkov jednotiek Zboru PO ročne o 130 funkčných miest.  
Riešiť treba aj otázku odmeňovania jednotiek  Zboru PO. I keď priemerný mesačný  príjem požiarnika výškou 11 209,- Sk je na úrovni priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky, dosiahnutý je vyšším počtom hodín strávených na pracovisku v rámci nariadenej pracovnej pohotovosti, a to v priemere 60 hodín mesačne nad určený rozsah pracovnej doby. Po odpočte odmeny za nariadenú pracovnú pohotovosť sa priemerný mesačný plat požiarnika pohybuje približne o 13 % pod priemernou mesačnou mzdou v hospodárstve Slovenskej republiky. Takouto nízkou úrovňou ohodnotenia práce požiarnika patríme  medzi ojedinelé krajiny v Európe. V Európskej únii je odmeňovanie požiarnikov, vzhľadom na odbornú náročnosť a rizikovosť ich práce,  riešené minimálne vo výške 1,5 násobku priemerného platu v národnom hospodárstve.
          Ministerstvo vnútra SR vychádzajúc z kompetencie danej v  § 11 zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. uplatňovalo rozpor k návrhu i rozpisu rozpočtu na oddieli a paragrafe 33 01 – požiarna ochrana kapitol krajských úradov, a to na Ministerstve financií SR i u správcov uvedených rozpočtových kapitol, avšak bezúspešne.  Aj pri tvorbe návrhu rozpočtu na rok 2001 bola Ministerstvom vnútra SR uplatnená požiadavka v kategórii bežných výdavkov na zvýšenie ich limitu o 96,7 mil. Sk oproti návrhu krajských úradov. 
          Negatívne je hodnotený i súčasný systém financovania jednotiek Zboru PO prostredníctvom kapitol krajských úradov, ktorý znamená oddelenie financovania zboru od jeho odborného riadenia. Individuálne prístupy správcov rozpočtov kapitol krajských úradov vedú k neodôvodneným a nežiadúcim rozdielom v ich materiálnom i technickom vybavení. Rozdiely v úrovni finančného zabezpečenia potrieb jednotiek Zboru PO sa pohybujú od 15 do 50 %. Aj z toho hľadiska je potrebné  na úrovni vlády SR urýchlene pristúpiť k prerokovaniu návrhu zákona o ochrane pred požiarmi a zákona o Hasičskom a záchrannom zbore, ktoré Ministerstvo vnútra SR predložilo už v júni na schválenie v súlade s príslušným legislatívnym zámerom i plánom legislatívnych úloh vlády na rok 2000.
Výkon povolania na úseku požiarnej ochrany, osobitne v jednotkách Zboru PO vrátane mestských požiarnych zborov v hl. meste SR Bratislave a meste Košice, vyžaduje aj dôkladnú odbornú prípravu, neustále dopĺňanie si vedomostí novými teoretickými i praktickými poznatkami a skúsenosťami na zvládnutie krajne zložitých a nebezpečných situácií pri zdolávaní požiarov a poskytovaní pomoci pri rôznych haváriách, nehodách a iných mimoriadnych udalostiach. Ukazuje sa potreba upresniť súčasný rezortný systém vzdelávania na úseku požiarnej ochrany realizovaný v pôsobnosti Ministerstva vnútra SR. Do tohto systému zahrnúť zriadenie novej formy  štúdia  „požiarnik – záchranár“. Zaviesť tiež ucelený systém ďalšej odbornej prípravy príslušníkov Zboru PO najmä vo veliteľských funkciách, aktualizovať doterajšie formy základnej i špecializovanej odbornej prípravy a zaviesť jazykovú prípravu, a to aj s prihliadnutím na zabezpečovanie činnosti v rámci integrovaného záchranného systému a poskytovanie pomoci pri mimoriadnych situáciách i v rámci cezhraničnej spolupráce. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že vzhľadom na obmedzené možnosti ucelenej odbornej prípravy je v súčasnej dobe vo veliteľských a špecializovaných odborných funkciách výnimočne zaradených až 41,2 % príslušníkov.  
Na plnenie týchto i viacerých ďalších  úloh možno využiť skúsenosti napr. Vedeckovýskumného centra protipožiarnej ochrany Ministerstva vnútra Českej republiky, ako aj obdobného pracoviska Ministerstva vnútra Poľskej republiky prípadne aj iných štátov, s ktorými má Ministerstvo vnútra SR nadviazanú spoluprácu aj pre činnosť Požiarnotechnického a expertízneho ústavu MV SR Bratislava a Strednej školy požiarnej ochrany MV SR  Žilina. Treba vychádzať z toho, že špecifický charakter zásahovej činnosti jednotiek Zboru PO kladie zvýšené nároky na vybavenie technickými prostriedkami nielen z hľadiska ich efektívneho použitia, ale aj bezpečnej a vysoko spoľahlivej prevádzky. To si vyžaduje systémové hodnotenie technických a vecných prostriedkov, hasiacich látok vrátane skúšania špeciálnych metód hasenia zavádzaných pre potreby jednotiek Zboru PO. Na zabezpečenie efektívneho plnenia týchto úloh je potrebné na rok 2003 vyčleniť finančné prostriedky v objeme 5,6 mil. Sk. 
Zabezpečiť treba aj plynulé pokračovanie výstavby výcvikového areálu v Strednej škole požiarnej ochrany MV SR Žilina vrátane nadstavby ubytovacích a výučbových priestorov. Súhlas na začatie tejto výstavby vydalo Ministerstvo financií SR dňa 31.7.1997, s tým že realizácia stavebných prác bola plánovaná na 2,5 roka.  Dodávateľ týchto prác bol vybraný verejnou súťažou a  bola s ním uzavretá zmluva o dielo s dohodnutým časom plnenia 10/1999 – 12/2001. Na dielo bola dohodnutá pevná cena na celú dobu realizácie. Z priebehu doterajšieho financovania i finančného zabezpečenia v rozpočte na rok 2001 vyplýva, že stavbu nebude možné v danom termíne dokončiť z dôvodu nedostatočného finančného krytia v objeme 12,0 mil. Sk.  Od októbra 1999 bolo  preinvestovaných 14,1 mil. Sk z celkového plánovaného rozpočtu 35,8 mil. Sk. V návrhu rozpočtu na rok 2001 sa počíta s preinvestovaním len 10 mil. Sk, čo je však nepostačujúce. V prípade nezabezpečenia chýbajúcich  finančných prostriedkov by sa po roku 2001 náklady na výstavbu zvýšili o 5 až 6 mil. Sk v dôsledku indexácie ceny nezrealizovanej časti diela od roku 1999.  Predĺžila by sa tiež doba výstavby až do roku 2003.  
Odporúča sa tiež pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 riešiť otázku zabezpečenia kapitálových výdavkov potrebných na realizáciu nadstavby ubytovacích a  výučbových priestorov Strednej školy požiarnej ochrany MV SR Žilina vo výške 29,0 mil. Sk.
Ukončením uceleného komplexu tohto areálu budú vytvorené základné podmienky na realizovanie praktickej časti výučby a odborného výcviku i z hľadiska zvýšených požiadaviek súčasnej praxe.

Z á v e r

	Poznatky a závery z rozboru lokalizácie a likvidácie rozsiahleho lesného požiaru v Národnom parku Slovenský raj, ako aj súvisiaca konkretizácia vyplývajúcich požiadaviek na riešenie viacerých pretrvávajúcich problémov v materiálno-technickom vybavení, finančno-ekonomickom zabezpečení i personálnom obsadení jednotiek Zboru PO sú premietnuté do súboru opatrení, resp. úloh, ktorých prijatie patrí v rámci navrhnutého uznesenia do pôsobnosti vlády SR. 
Riešenie otázok zameraných na ochranu života, zdravia a majetku nepochybne patrí medzi prioritné úlohy spoločnosti. Preto aj do Programového vyhlásenia vlády SR z novembra 1998 bola premietnutá úloha spočívajúca v tom, že vláda SR bude venovať pozornosť aj zdokonaľovaniu riadenia Zboru PO a jeho materiálno-technickému vybaveniu, vrátane prípravy novej komplexnej právnej úpravy o požiarnej ochrane. Predkladaná správa na rokovanie vlády preto aj z týchto hľadísk nielen analyzuje, ale predovšetkým navrhuje konkrétne východiská na eliminovanie týchto problémov, ktorých riešenie je opodstatnene požadované. Pristúpiť treba urýchlene aj k prerokovaniu a schváleniu predložených návrhov zákonov, a to zákona o ochrane pred požiarmi a zákona o Hasičskom a záchrannom zbore.
Okrem úloh, resp. opatrení zapracovaných do návrhu uznesenia vlády SR sa odporúča  v pôsobnosti príslušných ústredných orgánov prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie realizácie najmä týchto úloh:

•	dokončiť legislatívny proces schvaľovania novej komplexnej právnej úpravy na úseku požiarnej ochrany, a to prijatím zákona o ochrane pred požiarmi a zákona o Hasičskom a záchrannom zbore,

•	zaradiť financovanie potrieb požiarnej ochrany medzi priority štátneho rozpočtu a rozpočtov kapitol krajských úradov,

•	zaradiť výškovú požiarnu techniku do zoznamov tovarov zaradených do deblokácie dlhu Ruskej federácie voči Slovenskej republike,

•	vytvoriť podmienky na dofinancovanie výstavby výcvikového areálu Strednej školy požiarnej ochrany MV SR Žilina,

•	zapracovať do zákona o poisťovníctve povinnosť poisťovní pôsobiacich na Slovenskom poisťovacom trhu ich podiel na financovaní materiálneho a technického vybavenia jednotiek Zboru PO na ochranu životov občanov a majetku fyzických i právnických osôb odvodom časti prijatého poistného.