Author: mf_sr
Last saved by: agenda0

MINISTERSTVO FINANCIÍ
SLOVENSKEJ REPUBLIKY
Číslo: 4660/2001-KM	

Materiál na rokovanie 
vlády SR

Dodatok č. 1 k

návrhu

zákona o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Podnet:							Obsah materiálu:

Úprava materiálu v súvislosti					1. Predkladacia správa
s odstránením zásadných rozporov				2. Vyhlásenie
				3. Vykonávacie predpisy
 								4. Doložka finančných….
 								5. Vyhodnotenie
								pripomienkového konania

Predkladá:

Brigita Schmögnerová
ministerka financií
Slovenskej republiky

Bratislava 3. decembra 2001

Predkladacia správa

Dodatok č. 1 k návrhu zákona o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa predkladá v súvislosti s rokovaním ministerky financií SR, ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR, generálneho riaditeľa Národného úradu práce a riaditeľa Sociálnej poisťovne, ktoré sa uskutočnilo dňa 30. 11. 2001. Na tomto rokovaní sa podarilo odstrániť zásadný rozpor, ktorý spočíval v nesúhlase vyššie uvedených inštitúcií s ich zapojením do systému štátnej pokladnice. Tento rozpor obsahoval materiál zo dňa 12. 11. 2001.

Oproti pôvodnému materiálu sa zmenilo vyhlásenie, tézy výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje spôsob, rozsah a lehoty predloženia informácií o skutočnom stave majetku štátu Štátnej pokladnici a ktorým sa ustanovuje spôsob a rozsah predkladania informácií o všetkých zmenách v stave majetku štátu, doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a vyhodnotenie pripomienkového konania. 

Dodatok č. 1 neobsahuje vzhľadom na krátkosť času a potrebu vzájomného odsúhlasenia dohodnutých zmien upravený návrh zákona. Zmeny v návrhu zákona budú vykonané najneskôr do dátumu rokovania vlády SR. Tieto sa však dotknú iba ustanovení zákona týkajúcich sa Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce.

Vyhlásenie

Návrh zákona o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa predkladá bez rozporov.

NÁVRH

T É Z Y

VÝNOSU
Ministerstva financií Slovenskej republiky , ktorým sa pre klientov Štátnej pokladnice ustanovuje limit zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti v stanovenom období, ďalšie účely použitia peňažných prostriedkov v hotovosti a spôsob dodržiavania limitu zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti

•	Výnos bude vydaný podľa § 12 ods. 7 písmeno a) zákona č. …/2001 Z. z. o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len “zákon”). Týmto výnosom sa bude ustanovovať limit zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti v stanovenom období, účel použitia peňažných prostriedkov v hotovosti a spôsob dodržiavania limitu zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti

•	Keďže limit zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti v pokladnici klienta bude rozdielny pre rôznych klientov v závislosti od rozpočtu klienta a špecifík jeho činnosti, klienti budú rozdelení do viacerých skupín. Pre každú skupinu klientov bude určený denný zostatok peňažných prostriedkov v hotovosti v pokladnici klienta. Suma zostatku bude určená v slovenských korunách alebo ako ekvivalent v zahraničnej mene prepočítaný kurzom devíza stred Národnej banky Slovenska v daný deň.

•	Peňažné prostriedky v hotovosti možno ďalej použiť na úhradu:
a)	nákup pohonných hmôt,
b)	nákup vecných darov,
c)	výdavky na reprezentačné,
d)	nákup potravín.
Tento zoznam zatiaľ nie je možné považovať za konečný.

•	Všetky peňažné prostriedky v hotovosti, ktoré budú nad určený denný zostatok peňažných prostriedkov v hotovosti v pokladnici klienta vráti na svoj účet prostredníctvom Národnej banky Slovenska, banky, pobočky zahraničnej banky alebo pošty.

•	Výnos nadobudne účinnosť dňom vyhlásenia.

NÁVRH

T É Z Y

VÝNOSU
Ministerstva financií Slovenskej republiky , ktorým sa ustanovuje spôsob, rozsah a lehoty predloženia informácií o skutočnom stave majetku štátu Štátnej pokladnici
a ktorým sa ustanovuje spôsob a rozsah predkladania informácií o všetkých zmenách v stave majetku štátu

•	Výnos bude vydaný podľa § 18 ods. 1 a § 12 ods. 7 písm. b) zákona č. …/2001 Z. z. o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len “zákon”). Týmto výnosom sa bude ustanovovať spôsob a rozsah predloženia informácií o skutočnom stave majetku štátu Štátnej pokladnici a spôsob a rozsah predkladania informácií o všetkých zmenách v stave majetku štátu.

•	Správca majetku štátu, ktorý je klientom Štátnej pokladnice predloží informácie o skutočnom stave majetku prostredníctvom informačného systému Štátnej pokladnice. Týmto istým spôsobom bude predkladať aj informácie o všetkých zmenách v stave majetku štátu.

•	Správca majetku štátu, ktorý nie je klientom Štátnej pokladnice predloží informácie o skutočnom stave majetku v elektronickej forme na nosiči údajov, ktorým môže byť disketa alebo CD ROM alebo prostredníctvom elektronickej pošty. Štátna pokladnica poskytne technické prostriedky – softvér, ktorý zabezpečí overenie totožnosti predkladateľa údajov. Týmto istým spôsobom bude správca predkladať aj informácie o všetkých zmenách v stave majetku štátu.

•	Výnos bude ustanovovať rozsah informácií o skutočnom stave majetku štátu, ktorý predloží správca. Správca majetku štátu ktorým je Slovenská informačná služba predloží informácie o skutočnom stave majetku štátu vzhľadom na ochranu utajovaných skutočností v upravenom rozsahu.

•	Výnos bude ustanovovať rozsah informácií o zmenách v stave majetku štátu, ktorý predloží správca. Správca majetku štátu ktorým je Slovenská informačná služba predloží informácie o zmenách v stave majetku štátu vzhľadom na ochranu utajovaných skutočností v upravenom rozsahu

•	Správca majetku štátu predloží každú zmenu v stave majetku štátu po jej zrealizovaní.

•	Výnos nadobudne účinnosť dňom vyhlásenia.

NÁVRH

T É Z Y

VÝNOSU
Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa pre klientov Štátnej pokladnice ustanovuje spôsob a postup určenia zostatkovej hodnoty majetku klienta, ktorému povinnosť odpisovať majetok ustanovil tento zákon

•	Výnos bude vydaný podľa § 12 ods. 7 písm. c) zákona č. …/2001 Z. z. o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len “zákon”). Týmto výnosom sa bude ustanovovať spôsob a postup určenia zostatkovej hodnoty majetku klienta, ktorému povinnosť odpisovať majetok ustanovil tento zákon.

•	Zákon v § 12 uložil klientovi Štátnej pokladnice povinnosť odpisovať hmotný a nehmotný majetok podľa  zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov. Zaradením hmotného a nehmotného  majetku do príslušnej odpisovej skupiny sa súčasne určí doba odpisovania.

•	Pri výpočte zostatkovej hodnoty majetku ku dňu začatia odpisovania sa bude vychádzať zo vstupnej ceny, ktorá bude prepočítaná podľa metodiky uvedenej v tomto výnose tak, aby bola získaná porovnateľná úroveň cien majetku. Ak doba odpisovania bude kratšia ako doba ktorá uplynula odo dňa obstarania do dňa začatia odpisovania, zostatková hodnota majetku bude nulová.

•	Tento výnos nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

NÁVRH

T É Z Y

VÝNOSU
Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa pre klientov Štátnej pokladnice upravuje postup pri realizácii verejných rozpočtov

•	Výnos bude vydaný podľa § 8 ods. 10 a 14, § 9 ods. 10 a § 10 ods. 7 zákona č. .../2001 Z. z. o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len “zákon”). Týmto výnosom sa budú ustanovovať podrobnosti postupu, lehoty a spôsob zabezpečenia činností podľa § 8 ods. 4 až ods. 13,  podľa § 9 ods. 4 až ods. 9 a podľa § 10 ods. 2 až 6.

Typy klientov
•	Podľa tohto výnosu budú pri realizácii svojho rozpočtu v systéme štátnej pokladnice postupovať nasledujúci klienti:
a) klient  definovaný v § 8 ods. 1 (ďalej len “klient A”) 
b) klient  definovaný v § 9 ods. 1 (ďalej len “klient B”)

Rozpočet klienta
•	Klient A poskytne Štátnej pokladnici podrobný rozpis schválených rozpočtových prostriedkov na príslušný rozpočtový rok podľa platnej rozpočtovej klasifikácie najneskôr do konca januára bežného roka prostredníctvom rozpočtového informačného systému. Všetky zmeny a úpravy rozpočtu v  priebehu rozpočtového roka aktualizuje priamo v rozpočtovom informačnom systéme.

•	V roku 2002 bude klient B zasielať svoj rozpočet v elektronickej forme v štruktúre fondov a podľa pridelených agregovaných kódov z  rozpočtovej klasifikácie najneskôr do 30 dní odo dňa schválenia. V priebehu rozpočtového roka bude zasielať všetky schválené zmeny rozpočtu v elektronickej forme.

•	V roku 2003 bude klient B zasielať svoj rozpočet v elektronickej forme podľa pridelených agregovaných kódov z  rozpočtovej klasifikácie najneskôr do 30 dní odo dňa schválenia. V priebehu rozpočtového roka bude zasielať všetky schválené zmeny rozpočtu v elektronickej forme.

Finančné plány klienta A
•	Finančný plán klienta A bude zohľadňovať plánovanie peňažných tokov, t. j. rozloženie budúceho výberu nedaňových príjmov a realizácie platieb v čase, ktoré objemom nadväzujú na rozpočtované príjmy a výdavky v podrobnom rozpočte klienta.

•	Klient A bude zostavovať finančný plán príjmov a finančný plán realizácie výdavkov na dvanásť po sebe idúcich mesiacov (ďalej len “dvanásťmesačný finančný plán”) a finančný plán na tri po sebe idúce mesiace (ďalej len “trojmesačný finančný plán”).

•	Prvá lehota zostavenia dvanásťmesačného  finančného plánu bude  nasledujúci 30.deň posledného mesiaca štvrťroka a u trojmesačného finančného plánu bude nasledujúci 20. deň mesiaca po nadobudnutí účinnosti § 8 zákona.

Dvanásťmesačný finančný plán klienta A podľa mesiacov
•	Dvanásťmesačný  finančný plán klient A bude zostavovať podľa mesiacov a pravidelne ho bude dopĺňať rolujúcim spôsobom o nasledujúci štvrťrok v termíne každého 30. dňa posledného mesiaca bežného štvrťroka. V tom istom termíne ho bude môcť aktualizovať a to preplánovaním predchádzajúcich troch štvrťrokov.

•	Pri tvorbe dvanásťmesačného  finančného plánu klient A bude pravidelné realizácie výdavkov plánovať do každého mesiaca, ktorých úhrn za rok bude vo výške ročného rozpočtového limitu (ďalej len  ”limit”),  ktorý je daný rozpočtom a objem za mesiac sa bude pohybovať okolo 1/12 limitu.

•	Pri plánovaní nepravidelných realizácií výdavkov do jednotlivých mesiacov môže klient A prekročiť 1/12 limitu.

•	Súhrn plánovaných pravidelných a nepravidelných realizácií výdavkov v kalendárnom mesiaci môže byť  vo výške 1/12 limitu, ale najviac do 1/10 limitu. 

Trojmesačný finančný plán klienta A podľa týždňov
•	Trojmesačný finančný plán bude obsahovať plán výberu príjmov a plán realizácie výdavkov podľa platnej ekonomickej klasifikácie podľa  týždňov na tri nasledujúce mesiace, ktorý sa rolujúcim spôsobom bude dopĺňať  každomesačne o nasledujúci mesiac.

•	Trojmesačný finančný plán vychádza z dvanásťmesačného finančného plánu v ktorom sa spresňuje lehota realizácie výdavku ako aj jeho objem.   

•	Uvedený plán bude vypracovávať klient A každý mesiac rolujúcim spôsobom a bude ho predkladať do 20. dňa každého mesiaca.

•	V období do 20. dňa v každom bežnom mesiaci okrem doplnenia nasledujúceho mesiaca bude mať klient A možnosť preplánovať predošlé dva mesiace. 

•	Po doplnení a preplánovaní  klient A nebude vstupovať do trojmesačného finančného plánu v čase od 20. dňa mesiaca, kedy zaslal aktualizovaný finančný plán, do 20. dňa druhého mesiaca, kedy bude môcť opätovne vykonať preplánovanie s výnimkou uplatnenou podľa § 8 ods. 13 zákona.

Finančné plány klienta B
•	Finančný plán príjmov klienta B bude zahŕňať plánovanie peňažných tokov, t.j. rozloženie budúceho výberu poistného a ďalších príjmov  a  finančný plán realizácie úhrad v čase, ktoré nadväzujú na rozpočtované objemy jednotlivých fondov klienta.

•	Klient  B bude zostavovať finančný plán príjmov a finančný plán realizácie úhrad na dvanásť po sebe idúcich mesiacov na mesačnej báze (ďalej len “dvanásťmesačný finančný plán”), finančný plán príjmov a finančný plán úhrad na tri po sebe idúce mesiace na týždennej báze (ďalej len “trojmesačný finančný plán”).

•	Prvá lehota zostavenia dvanásťmesačného finančného plánu bude  nasledujúci 30.deň posledného mesiaca štvrťroka a  u trojmesačného finančného plánu bude nasledujúci 20. deň mesiaca po nadobudnutí účinnosti § 9 zákona.
Vstup do záväzku klienta A

•	Klient A bude predkladať denne alebo podľa potrieb žiadosť o vstup do záväzku do informačného systému štátnej pokladnice.

•	Klient A bude predkladať žiadosť o vstup do záväzku ešte pred tým, ako uskutoční právny úkon napr. zadaním záväznej objednávky dodávateľovi alebo  podpísaním zmluvy.

•	Žiadosťou klient A časovo bude spresňovať budúcu úhradu oproti obdobiu a oproti sume, ktoré uviedol v trojmesačnom finančnom pláne. 

Postupy pri vstupe do záväzku klienta A

•	Pri vstupe do dlhodobého  záväzku u pravidelných realizácií výdavkov , na ktoré klient A uzatvára iba jeden zmluvný vzťah na celý rok, na viac rokov alebo na neurčito ( napr. mzdy, poistné, nájomné, úhrada energií, nákup potravín) žiadosť o vstup do záväzku bude predkladať iba raz pri jeho vzniku, kde okrem iných  požadovaných údajov bude  uvádzať sumu dohodnutých  pravidelných  realizácií výdavkov alebo pravidelných preddavkov na realizáciu výdavku a periodicitu realizácie výdavku. 

•	V prípade zmeny zmluvnej lehoty a objemu realizácie výdavku, zrušenia resp. vytvorenia nového záväzku, klient bude predkladať  nový vstup do záväzku, a to  ihneď po jeho vzniku.

•	Klientovi A, ktorým je štátna rozpočtová organizácia a štátna príspevková organizácia za podnikateľskú činnosť,  podľa  § 10 zákona, bude Štátna pokladnica žiadosť o vstup do záväzku, ktorý má byť financovaný z iných, ako rozpočtových zdrojov, odsúhlasovať s voľným zostatkom  finančných prostriedkov na príslušnom účte napr. osobitnom, mimorozpočtovom alebo samostatnom bežnom účte.

Žiadosť o realizáciu platby klientov A a B

•	Najneskôr štyri  dni pred lehotou splatnosti budú klienti A a B zasielať žiadosť o realizáciu platby.

•	Žiadosť o realizáciu platby na základe vystavenej faktúry bude Štátna pokladnica realizovať najskôr za 10 kalendárnych dní  odo dňa jej obdržania. Tento postup sa nebude uplatňovať v mesiaci december a pri nepredvídaných a mimoriadnych realizácií výdavkov. 

•	Pri predložení žiadosti o realizáciu platby klienta A  bude Štátna pokladnica  porovnávať  túto žiadosť s odsúhlaseným záväzkom klienta A a s voľným zostatkom rozpočtu alebo zostatkom finančných prostriedkov na jeho účte. Pokiaľ žiadosť o realizáciu platby bude  v súlade s výsledkom tohto porovnania,  Štátna pokladnica túto žiadosť bude  akceptovať. Pokiaľ žiadosť o realizáciu platby nebude v súlade s už odsúhlaseným záväzkom klienta a s voľným zostatkom rozpočtu alebo so zostatkom finančných prostriedkov na účte, Štátna pokladnica najneskôr do jedného pracovného dňa odo dňa predloženia žiadosť o realizáciu platby neodsúhlasí a bude informovať klienta A.

•	Pri predložení žiadosti o realizáciu platby klienta B Štátna pokladnica bude žiadosť  porovnávať s finančným plánom realizácie úhrad a s voľným zostatkom finančných prostriedkov na jeho účte. Pokiaľ výsledok porovnania bude v súlade, Štátna pokladnica bude žiadosť akceptovať.  Ak nebude súčet objemu platby stanoveného v žiadosti o realizáciu platby a celkového objemu odsúhlasených úhrad v súlade s finančným plánom úhrad alebo s voľným zostatkom finančných prostriedkov na jeho účte, Štátna pokladnica najneskôr do jedného pracovného dňa odo dňa predloženia žiadosť o realizáciu platby neodsúhlasí a bude informovať klienta B.

Klienti A a B s vnútornými organizačnými jednotkami
•	Súčasťou  podrobného rozpočtu klienta A budú i príjmy a výdavky vnútorných organizačných jednotiek (jednotky bez právnej subjektivity, bez samostatného rozpočtu, ktoré sú napojené na schválený rozpočet klienta). Vnútorné organizačné jednotky  nemajú účty v Štátnej pokladnici.

•	Klient určí, ktoré výdavky z jeho rozpočtu  (podľa ekonomickej klasifikácie) budú samostatne čerpať aj vnútorné organizačné jednotky (ďalej iba “určené výdavky”)  teda, splnomocní ich na vstup do záväzku a tým ich  oprávni žiadať o realizáciu platby. Úhrada bude realizovaná z účtu klienta A. Klient A písomne splnomocní riaditeľov takýchto vnútorných organizačných jednotiek, ktorých kópiu dostane aj Štátna pokladnica.  Na ostatné výdavky rozpočtu bude predkladať žiadosť o vstup do záväzku a žiadosť o realizáciu platby iba klient A i keď bude uspokojovať potreby svojich vnútorných organizačných  jednotiek. Klient A ďalej  určí (rozhodne), ktoré vnútorné organizačné jednotky budú hradiť svoje ”určené výdavky” v hotovosti

•	Finančný plán realizácie výdavkov bude zostavovať výhradne iba klient A.  Pri jeho tvorbe bude  získavať informácie o objeme a čase použitia  za “určené výdavky”,  od svojich vnútorných organizačných jednotiek. Získavať ich bude  obdobným spôsobom, ako získava informácie pre tvorbu rozpočtu klienta, teda spôsob a postup pri ich získavaní je vo vlastnej réžii klienta A ( k tomu využíva, ak má, vlastný informačný systém, alebo iný zaužívaný spôsob napr. písomne zaslané poštou, faxom, telefonicky). Informácie jej budú  vnútorné organizačné jednotky predkladať tak, aby klient A splnil ustanovenú lehotu t.j. 20. deň každého mesiaca alebo 30. deň posledného mesiaca každého štvrťroka.

•	Na takto zostavený finančný plán realizácie výdavkov klient A bude predkladať Štátnej pokladnici žiadosť o  vstup do záväzku a na “určené výdavky” aj vnútorné organizačné jednotky do výšky naplánovanej vo finančnom pláne.

•	Klient B, ak má vnútorné organizačné jednotky, bude postupovať podľa   uvedeného postupu obdobne, s výnimkou splnomocnenia na vstup do záväzku.

Vnútorné organizačné jednotky v zahraničí

•	Pre klienta A, ktorého vnútorné organizačné jednotky majú sídlo v zahraničí, bude platiť nasledujúci postup. Takéto vnútorné organizačné jednotky majú svoj vlastný účet v banke so sídlom v zahraničí a preddavky sa im budú zasielať v zahraničnej mene (alebo sa prinesú v hotovosti).

•	Rozpočet a finančný plán  bude zostavovať klient A. Vo finančnom pláne realizácie výdavkov bude plánovať klient na podpoložke “preddavky na rozpočtované výdavky” v  príslušnej lehote  dvanásťmesačného alebo trojmesačného finančného plánu,  objemy preddavku. Súčasne, prostredníctvom žiadosti o  vstup do záväzku za svoje vnútorné organizačné jednotky a následnej žiadosti o realizáciu platby, oznámi Štátnej pokladnici konkrétny dátum prevodu. Štátna pokladnica zrealizuje príkaz na prevod do banky v zahraničí prostredníctvom zahraničného platobného styku.

Postup klientov A a B pri poskytovaní transferov

•	Viacerí klienti A aj B majú vo svojom rozpočte rozpočtované transfery určené pre iných príjemcov. Títo príjemcovia môžu byť jednak  sami klientom A (napr. rozpočtová organizácia pre príspevkovú organizáciu, rozpočtová organizácia pre štátny fond alebo pre klienta B)  ale aj transfery pre príjemcov, ktorí nie sú klientom Štátnej pokladnice (napr. akciové spoločnosti, občianske združenie, nadácia, jednotlivec).

•	Postup pri poskytovaní transferov pre iného klienta bude v tom,  že klient A, v ktorého rozpočte je príslušný transfer,  naplánuje do svojho finančného plánu realizácie výdavkov na požadovaný dátum realizácie výdavku (spravidla začiatok roka) celý objem transferu.  Klient predkladá žiadosť o  vstup do záväzku, v ktorej okrem iného uvedie sumu transferu, dátum  prevodu a príjemcu transferu. Súčasne predloží žiadosť o realizáciu platby na prevod , v ktorej uvedie najmä číslo účtu príjemcu, ktorý má tento účet tiež vedený v Štátnej pokladnici. Ide v podstate o vnútorný presun prostriedkov,  o ktorom bude viesť evidenciu Štátna pokladnica. 

•	Klient A pri poskytovaní transferov pre príjemcu, ktorý nie je klientom Štátnej pokladnice bude konzultovať pri tvorbe finančného plánu a časovom zaradení s príjemcom napr. pri rozdeľovaní objemu  transferu príslušnou komisiou na to určenou. Na základe výzvy od príjemcu bude vystavovať žiadosť o  vstup do záväzku (budúci prevod) a po oznámení od príjemcu, že má splatnú faktúru,  bude vystavovať žiadosť o realizáciu platby (prevod). Štátna pokladnica až vtedy vykoná úhradu (prevod) a iba vo faktúrovanej výške na účet príjemcu transferu. Dôležitou činnosťou klienta A bude dôsledná komunikácia s príjemcom transferu a so Štátnou pokladnicou. Všetky oznámené skutočnosti v rámci komunikácie zo strany príjemcu budú podrobené následnej kontrole, jednak u klienta A, ako aj u príjemcu transferu.

•	Postup klienta B, pri poskytovaní transferov pre príjemcu, ktorý nie je klientom Štátnej pokladnice, s výnimkou komunikácie s budúcim príjemcom a žiadosti o vstup do záväzku bude rovnaký ako u klienta A. Naplánovanie do finančného plánu realizácie úhrad vykoná klient B sám a zasiela iba žiadosť o realizáciu platby.

Postup klientov A a B pri úhradách výdavkov v hotovosti

•	Klient A bude plánovať vo finančnom pláne realizácie výdavkov  výdavky v hotovosti na osobitnej podpoložke “Preddavky na rozpočtové výdavky”. Špecifikom tejto podpoložky je, že k nej v rozpočte neexistuje žiadny údaj, preto nie je možné vykonať predbežnú finančnú kontrolu vo väzbe na rozpočet. Pri úhradách v hotovosti nie je predkladaná žiadosť o vstup do záväzku. Žiadosť o realizáciu platby musí obsahovať  miesto určenia pre výber v hotovosti. 

•	Klient A na základe vyúčtovania použitia hotovosti alebo  preddavku poskytnutého na účet vedený v banke v zahraničí (informácie od pokladníčky a dotknutých vnútorných organizačných jednotiek  - aj zo zahraničia) zistí, ktoré konkrétne výdavky boli realizované  a následne upraví u týchto podpoložiek pri najbližšej povinnej lehote pre finančný plán realizácie výdavkov  plánované objemy a súčasne doplní plán budúceho mesiaca, v ktorom uvedie opätovne finančný plán realizácie výdavkov v  hotovosti na osobitnej podpoložke “Preddavky na rozpočtové výdavky”.

•	Postup klienta B  pri úhradách v hotovosti bude podobný pri zaradení do finančného plánu realizácie úhrad a následnej žiadosti o realizáciu platby, ktorá bude obsahovať  miesto určenia pre výber v hotovosti. 

Postup klientov A a B  v čase rozpočtového provizória

•	V čase rozpočtového provizória budú klienti A a B do finančného plánu  uvádzať objemy buď z rozpočtu rozpočtového roka alebo z nasledujúceho rozpočtového roka. Je to v závislosti od výsledku schvaľovacieho procesu budúceho rozpočtu.

•	V prípade, že klienti A a B nebudú mať schválený rozpočet, budú uvádzať vo finančnom pláne  1/12 rozpočtového roka.

Dopĺňanie údajov do rolujúcich finančných plánov z nového rozpočtového roka
•	Klient A a B bude predkladať do dvanásťmesačného   finančného plánu  najneskôr 30. marca bežného roka údaje za január, február a marec nasledujúceho roka zo svojho pripraveného rozpočtu  na nasledujúci rozpočtový rok. Jednomesačný podiel bude predstavovať 1/12 budúceho rozpočtu. V prípade, že klient A a B nebude mať pripravený rozpočet, bude predkladať dočasne objemy platného rozpočtu rozpočtového  roka.
 
•	Aktualizáciu týchto údajov budú predkladať klienti A a B 30. júna rozpočtového roka a súčasne predložia údaje už z pripraveného rozpočtu za mesiace apríl, máj a jún nasledujúceho rozpočtového roka. Je predpoklad, že  podľa platného harmonogramu prípravy rozpočtu, budú už takéto údaje k dispozícii. Aktualizácia bude spočívať v nahradení údajov rozpočtu  z rozpočtového roka za údaje z pripravovaného rozpočtu na budúci rok.

•	Aktualizáciu údajov za mesiace január až jún budú predkladať 30.septembra a  súčasne predložia údaje z pripravovaného rozpočtu  za mesiace júl, august a september nasledujúceho roka.

•	Klienti A a B do trojmesačného finančného plánu budú predkladať najneskôr 20. októbra rozpočtového roka mesiac január nasledujúceho rozpočtového roka po týždňoch  zo svojho pripravovaného rozpočtu na nasledujúci rok, ktorého celkový objem vychádza z januárového objemu uvedeného v dvanásťmesačnom finančnom pláne. Januárový podiel bude predstavovať 1/12 budúceho rozpočtu. Aktualizáciu týchto údajov klienti A a B budú predkladať 20. novembra rozpočtového roka a súčasne budú dopĺňať mesiac február nasledujúceho rozpočtového  roka.

Nenaplánovanie výdavku a potreba jeho úhrady
•	V prípade, že klient A  bude mať schválený výdavok v rozpočte, ale nebude ho mať naplánovaný v ustanovenom období na plánovanie do trojmesačného finančného plánu realizácie výdavkov už bežiaceho mesiaca. Pôjde  teda  o obdobie od 20.bežného mesiaca po 20. nasledujúceho mesiaca, v ktorom sa  nebudú môcť už objemy preplánovávať a ak bude mať na ten mesiac naplánovaný agregovaný mesačný podiel 1/10  bude  klient A zvažovať, ktorú z naplánovaných úhrad nebude realizovať (nepredloží žiadosť o vstup do záväzku) a predloží žiadosť o vstup do záväzku na túto nevyhnutnú úhradu. Klient B bude zvažovať, ktorú z naplánovaných úhrad nebude realizovať (nepredloží žiadosť o realizáciu platby) a predloží žiadosť o realizáciu platby na túto nevyhnutnú úhradu.

•	V prípade, že bude mať klient A plánovanú realizáciu výdavkov  vo finančnom pláne realizácie výdavkov  daného mesiaca len vo výške  1/12 limitu bude  možné takýto vstup do  záväzku zaslať nakoľko vstupom do záväzku nebude  prekročená hranica 1/10 limitu. V prípade, že by sa prekračovala, použije klient A postup uvedený v predchádzajúcom bode.

Realizácia nepredvídaného a mimoriadneho výdavku
•	Ak budú mať klienti A a B nepredvídané a mimoriadne výdavky v dôsledku udalostí, ako sú havária, živelná pohroma, náhla potreba výplat podpôr v dôsledku neočakávanej nezamestnanosti a pod., ktoré nebudú mať vo svojom rozpočte a tým ani vo svojom finančnom pláne a časovo je potrebný rýchly vstup do záväzku a úhrada u klienta A  alebo rýchla úhrada u klienta B, budú oznamovať tieto skutočnosti Štátnej pokladnici, ktorá v rámci svojich právomocí, rozhodne o ďalšom postupe.

•	Predbežná a priebežná finančná kontrola z úrovne klienta

•	Klienti A a B budú zabezpečovať  priebežnú a predbežnú finančnú kontrolu a to overením správnosti postupov a dokladov, ktoré predchádzajú vstupu do záväzku a pred zaslaním žiadosti o realizáciu platby. 

•	Kontrola bude  vykonávaná zamestnancom klientov A a B, ktorý bude poverený touto činnosťou.

•	Zaslanie žiadosti o vstup do záväzku alebo žiadosti o realizáciu platby, bude  súčasne oznámením že táto kontrola bola vykonaná.

Odsúhlasenie a overenie z úrovne Štátnej pokladnice
•	Štátna pokladnica bude vykonávať odsúhlasenie  žiadosti vstupu do záväzku porovnávaním s odsúhlaseným finančným plánom a s voľným zostatkom rozpočtu klientov A a B. Odsúhlasenie žiadosti o realizáciu platby Štátna pokladnica bude vykonávať porovnávaním so žiadosťou o vstup do záväzku a s voľným zostatkom rozpočtu alebo so zostatkom finančných prostriedkov na  účte.

•	Štátna pokladnica bude vykonávať overenie správnosti postupu  výhradne u žiadostí o vstup do záväzku, ktorého hodnota je vyššia ako 100 mil. Sk a ide o obstarávanie kapitálových aktív. V rámci  tohto overenia bude klient predkladať Štátnej pokladnici všetky písomné doklady, ktoré vedú k vstupu do záväzku napr. rozhodnutie štatutára na zahájenie obstarania, záznamy, zápisnice  obsahujúce informácie o rozhodnutí štatutára, rozhodnutie o použití metódy obstarania, doklady o vyhlásenej  a zrealizovanej súťaži, návrh zmluvy, cenovú ponuka, rozhodnutie o spôsobe fakturácie, rozhodnutie o potrebe premietať budúce inflačné vplyvy, ktoré výrazne ovplyvnia výslednú budúcu cenu dodávky.

•	Klient bude doklady predkladať zamestnancom Štátnej pokladnice na mieste výkonu overenia. Overenie spolu s  vrátením dokladov nebude presahovať desať pracovných dní.

•	Tento výnos nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

Vyhodnotenie pripomienkovaného konania k materiálu
Návrh zákona o systéme štátnej pokladnice a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Rezort | P. č. | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia | Pozn.
Úrad vlády Slovenskej republiky – sekcia kontroly | 1 | Predložený materiál neobsahuje návrh uznesenia vlády SR a návrh komuniké.  Žiadame doplniť v súlade s Čl. 4 ods. 1 písm. b) a písm. f) Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. | O | A | Doplnené. |
| 2 | V Dôvodovej správe jej Všeobecnej časti sa neuvádza súlad návrhu zákona s Ústavou SR, ako i skutočnosť, či návrh zákona je v súlade s právom Európskej únie vypracovaný formou doložky zlučiteľnosti a tabuľky zhody.  Žiadame doplniť v súlade s Čl. 12 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR. | O | A | Doplnené. |
| 3 | Ďalej v Dôvodovej správe jej Osobitnej časti sa uvádzajú spoločné odôvodnenia jednotlivých ustanovení návrhu zákona, napríklad k § 5 a 6, 13 a 14.  Vzhľadom na uvedené, žiadame rozčleniť odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona v súlade s Čl. 12 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR. | O | A | Rozčlenené v súlade s pripomienkou. |
| 4 | V § 5 ods. 5 – je nevyhnutné slovo “publicistickú” nahradiť slovom “publikačnú”.  Zdôvodnenie: slovné spojenie “publicistická činnosť” označuje výkon profesie publicistu. | O | A | Slovo nahradené. |
| 5 | V § 5 ods. 7 druhá a tretia veta navrhovaného ustanovenia – je zásahom do osobnej sféry tretích osôb, čo je protiústavné. Je nevyhnutné navrhovaný text vypustiť. | O | A | Vypustený celý odsek 7. |
| 6 | V § 5 ods. 8 je nevyhnutné doplniť – úpravu zbavenia mlčanlivosti v čase výkonu funkcie, resp. preformulovať navrhovanú úpravu.  Zdôvodnenie: tak, ako je text navrhovaný, upravuje zbavenie mlčanlivosti po skončení pracovnoprávneho vzťahu. | O | A | Upravený text odseku 8. |
| 7 | K § 5 ods. 8 a k § 6 – navrhované ustanovenia používajú pojem zamestnanec.  Podľa navrhovaného textu bude Štátna pokladnica štátnou rozpočtovou organizáciou – orgánom štátu.  V súčasnosti je už platný zákon č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, hoci ešte nenadobudol účinnosť.  Je nevyhnutné osoby v pracovnoprávnom vzťahu k Štátnej pokladnici označovať v súlade s citovaným zákonom. | O | A | Doplnený odkaz pod čiarou na zákon o štátnej službe a zákon o verejnej službe. |
| 8 | V navrhovanom ustanovení § 7 ods. 1 písm. w) – je uvedený odkaz na poznámku pod čiarou č. 19).   Uvedená úprava sa nachádza na strane 6 návrhu zákona.  Text poznámky pod čiarou je však uvedený až na strane 8 materiálu.  Je nevyhnutné, uvádzať text, na ktorý poznámky odkazuje, na mieste, kde sa prvýkrát spomína.  Táto pripomienka sa vzťahuje na všetky odkazy v tomto návrhu, ktoré sú zaradené neprehľadne, napríklad vo vyššie uvedenom ustanovení odkaz na poznámku č. 21) je nelogicky prvýkrát uvedený pred prvým odkazom na poznámku č. 18) a 19).  To isté platí aj o poznámke č. 18), ktorá nasleduje až po poznámke č. 19). | O | A | Upravené. |
Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | 9 | Predkladateľ v dôvodovej správe neuviedol aké hlavné ciele  štát sleduje zriadením systému štátnej pokladnice a aké prínosy prinesie tento  zásadný reformný krok oproti súčasnému právnemu stavu. Toto zdôvodnenie odporúčame doplniť do dôvodovej  správy. | N | A | Hlavné ciele a prínosy zavedenia systému štátnej pokladnice obsahuje Stratégia budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002. |
| 10 | Vzhľadom na uvedené nejasnosti odporúčame znovu prehodnotiť a  v zákone jasne definovať úlohy, ktoré bude plniť štátna pokladnica a úlohy,  ktoré budú povinné plniť ostatné zložky v systéme štátnej pokladnice tak,  aby zo zákona vyplývali jednoznačne práva a povinnosti všetkých subjektov, ktoré  budú súčasťou tohto systému. | O | A | Doplnené. |
Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | 11 | V Čl. II časti 18 návrhu zákona nastáva zmena v § 34 ods.3 zákona NR SR č.303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov, v ktorej sa navrhuje vypustiť v prvej vete slová “ktorý sa vedie na bežnom účte preddavkovej organizácie”. To znamená, ako to uvádza aj dôvodová správa k tomuto návrhu, že  preddavkové organizácie nebudú môcť viesť účet a “výdavky týchto vnútorných organizačných jednotiek budú hradené z účtu klienta, ktorého sú súčasťou a iba tento účet povedie ŠP”. Znovu dôrazne upozorňujeme na špecifiká preddavkových organizácií, ktoré sú zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí. Tieto organizácie musia viesť svoj účet. Ich špecifikum zdôrazňuje aj vyššie uvedený Zákon NR SR č.303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách, ktorý určuje práve v § 34, ods.3 skutočnosť, že na financovanie preddavkových organizácií, ktoré sú zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky v zahraničí sa vzťahuje § 20 ods.6. V prípade vypustenia slov v podľa bodu 18 Čl. II žiadame určiť v Čl. II v samostatnom bode  doplnenie  § 20, ods.6 zákona NR SR č.303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách nasledovne: “ V § 20 ods.6 sa za tretiu vetu vkladajú štvrtá a piata veta “ Preddavok preddavkovej organizácii, ktorá je zastupiteľským úradom Slovenskej republiky v zahraničí poskytuje Ministerstvo zahraničných veci Slovenskej republiky na bežný účet tejto preddavkovej organizácie v zahraničí. Preddavok preddavkovej organizácii, ktorá je obchodno-ekonomickou organizačnou jednotkou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky v zahraničí poskytuje Ministerstvo hospodárstva na bežný účet tejto preddavkovej organizácie v zahraničí”. Takýmto ustanovením v zákone sa zabezpečí fungovanie zastupiteľských úradov SR v zahraničí. | O | A | Doplnené do Čl. II. |
| 12 | Podrobné zdôvodnenie špecifík  rezortu MZV SR  v etape budovania systému štátnej pokladnice boli zaslané na riaditeľa Útvaru projektu štátnej pokladnice našimi listami č.121.353/2000-SEVS zo dňa 11.4.2000, č.160524/2000-FINO zo dňa 21.11.2000 a č.107.682/2001-FINO zo dňa 8.2.2001. Zároveň boli v týchto listoch podrobne zdôvodnené špecifiká financovania zastupiteľských úradov SR ako vnútorných organizačných jednotiek Ministerstva zahraničných vecí SR. Ide o ich financovanie prostredníctvom osobitného preddavkového účtu podľa vyššie uvedeného § 20 ods.6 Zákona č.303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách. Toto financovanie je podrobne ustanovené vo výnose Ministerstva zahraničných vecí SR o spôsobe tvorby, použitia a zúčtovania osobitného preddavkového účtu, prostredníctvom ktorého sa financujú preddavkové organizácie MZV SR a MH SR v zahraničí.  Zastupiteľské úrady SR v zahraničí nie sú schopné zabezpečiť odsúhlasovanie vstupu do záväzku a odsúhlasenie žiadosti o realizáciu platby, keďže pôsobia mimo hraníc SR a platby realizujú z preddavku, k jeho zúčtovaniu príde až následne po zaslaní dokladov na MZV SR. Zaslanie dokladov a celková komunikácia zo zastupiteľskými úradmi SR, ktoré sú umiestnené vo všetkých, aj tých najvzdialenejších oblastiach sveta prebieha s približne dvojmesačným oneskorením. Preto žiadame v návrhu zákona v § 10 za odstavec (2) vložiť odstavec (3), ktorý bude znieť “Vnútorná organizačná jednotka , ktorá je zastupiteľským úradom Slovenskej republiky v zahraničí a vnútorná organizačná jednotka, ktorá je obchodno-ekonomickou organizačnou jednotkou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a ktoré sú financované z osobitného preddavkového účtu 23) (pod čiarou § 20, ods.6 zákona NR SR č.303/1995 v znení neskorších predpisov), pri realizácii rozpočtu klienta nerealizujú  ustanovenia § 8 ods. 12 a 14.” | O | N | Zastupiteľské úrady sú preddavkové organizácie a nie sú klientom Štátnej pokladnice. Podľa § 13 ods. 2 návrhu zákona vnútorné organizačné jednotky nepostupujú podľa § 9 iba ak ich na to klient splnomocní. |
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 13 | V piatej časti “Prechodné a záverečné ustanovenia” Čl. II odporúčame zvážiť uplatnenie bodu č. 18 v podmienkach MO SR. Armáda SR má z dôvodu svojej špecifickosti zriadené vojenské úrady finančného zabezpečenia. Na zabezpečenie jej úloh vystupujú tieto úrady v oblasti účtovníctva a finančníctva ako preddavkové organizácie. | O | N | MF SR trvá na uplatnení rovnakého systému financovania vnútorných organizačných jednotiek aj u MO SR: |
| 14 | V osobitnej časti dôvodovej správy “K §7” odporúčame upresniť “iný postup u platieb, ktoré sú realizované na základe faktúr”. | O | A | Upravené. |
| 15 | Vo všeobecnej časti dôvodovej správy odporúčam doplniť Doložku zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskej únie. | O | A | Doplnené. |
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | 16 | V súvislosti s členením návrhu predmetného zákona sme toho názoru, že pokiaľ ide o úpravu systému štátnej pokladnice a o pôsobnosť klientov v systéme štátnej pokladnice uvedené v § 1 ods. 1 písm. a) a c) odporúčame tieto uviesť ako samostatné časti tak, ako je to v prípade zriadenia a činnosti štátnej pokladnice a vzťahov štátnej  pokladnice k Ministerstvu financií Slovenskej republiky a k Agentúre riadenia dlhu a likvidity (§ 1 ods. 1 písm. b) a d)). Uvedenú úpravu odporúčame vykonať z dôvodu väčšej prehľadnosti a systematicky navrhovanej právnej úpravy. | O | N | Vzhľadom na rozsah navrhovaného zákona nepovažujeme za účelné členiť zákon na viac častí ako je navrhované. |
| 17 | V § 1 ods. 1 odporúčame v písmene b) nahradiť čiarku za slovom “zriadenie” spojkou “a” a v písmene c) slovo “pôsobnosť” slovami “práva a povinnosti”. | O | C | Upravené písmeno b). |

18

V súvislosti s ustanovením § 2 sme toho názoru, že písmeno b) nie je v súlade s písmenom a), pretože rozpočty verejnoprávnych inštitúcií nie sú zahrnuté do verejného rozpočtu podľa § 3 ods. 3 zákona o rozpočtových pravidlách, na ktorý sa v písmene a) odkazuje.
Okrem uvedeného v písmene b) odporúčame slovo “klient” za slovami “implementačná agentúra,^6)” nahradiť slovami “Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo”) za slovami “územným celkom^7)” dať bodku a text vypustiť.  Poznámku pod čiarou k odkazu 6 je potrebné vzhľadom na bod 21. prílohy č.2 k legislatívnym pravidlám vlády (posledná veta) vypustiť.

O

A

Upravené.

| 19 | V § 3 odporúčame doplniť nadpis. | O | A | Upravené. |
| 20 | Z nadpisu druhej časti odporúčame vypustiť slová “riaditeľ a zamestnanci”. | O | A | Upravené. |
| 21 | V § 7 ods. 1 písm. t) vzhľadom na čl. 4 ods. 2 legislatívnych pravidiel vlády je potrebné “ústredný orgán” v návrhu zákona (napr. v § 2) vymedziť. Tento termín bol zavedený v § 2 písm. b) zákona o rozpočtových pravidlách len na jeho účely. Rovnakú pripomienku máme aj k § 8 ods. 12, pokiaľ ide o pojem “vstup do záväzku” a k § 10 ods. 2 k pojmu “vnútorná organizačná jednotka”, ktorá je tiež definovaná v § 34 ods. 3 zákona o rozpočtových pravidlách na jeho účely. Okrem uvedeného navrhujeme nevhodné slová “v ich pôsobnosti” nahradiť slovami “ku ktorým vykonávajú zriaďovateľskú funkciu”. | O | C | Doplnený odkaz. Upravené. |

22

V § 7 ods. 1 odporúčame znenie písmena p) na začiatku upraviť takto: “p) zostavuje súhrnné výkazy, rozpočtových kapitol štátnych rozpočtových organizácií a….”.
Odôvodnenie: Ministerstvo vnútra SR je povinné predkladať a odsúhlasiť podľa zákona o štátnom rozpočte štátny záverečný účet a štátne záverečné vysporiadanie a účtovné závierky za celú rozpočtovú kapitolu.

O

N

Rozpočtová kapitola nie je klientom Štátnej pokladnice.

| 23 | V § 8 ods. 5 žiadame v prvej vete nahradiť slová “do posledného dňa januára” slovami “do posledného dňa februára” a vo štvrtej vete slová “za mesiac január bežného rozpočtového roku” slovami “za mesiac január a február bežného rozpočtového roku”, nakoľko naša požiadavka zohľadňuje časový priestor potrebný na vypracovanie podrobného rozpočtu najmä u kapitol s viacerými rozpočtovými odvetviami”. | O | N | Trváme na pôvodných termínoch. Termíny boli dohodnuté so sekciou rozpočtovou MF SR. |
| 24 | V § 8 ods. 7 je legislatívna skratka “rozpočet klienta” nevhodná a nejasná. “Rozpočet klienta” znamená “zmenu neschváleného podrobného rozpočtu”, alebo aj “zmenu schváleného podrobného rozpočtu”? | O | A | Upravené. Legislatívna skratka je zavedená v odseku 4. |
| 25 | Splnomocňovacie ustanovenie § 8 ods. 16 je potrebné vzhľadom na čl. 13 ods. 1 a čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, ako aj bod 23. prílohy č. 2 k legislatívnym pravidlám vlády upresniť. Rovnakú pripomienku máme aj k § 11 ods. 2 návrhu. | O | A | Upravené. |
| 26 | V § 10 ods. 1 písm. c) žiadame za slovo “ministerstvo” vložiť slová “po dohode s príslušnými orgánmi” a slová “ktorý určí ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom” vypustiť. Odôvodnenie: Rozpočtové organizácie Ministerstva vnútra SR majú objektívne vyššie požiadavky na limit peňažných prostriedkov v hotovosti vzhľadom na ich činnosť ako iné rozpočtové organizácie. | O | N | Pri tvorbe všeobecne záväzného predpisu je možné túto požiadavku uplatniť v rámci medzirezortného pripomienkového konania. |
| 27 | V § 10 ods. 1 splnomocňovacie ustanovenia v písmenách c), f) a i) je potrebné zosúladiť s bodom 23. prílohy č.2 k legislatívnym pravidlám vlády. | O | A | Upravené. |
| 28 | V § 10 ods. 2 v poslednej vete je potrebné doplniť za slovo “je” slovo “klient”. | O | A | Upravené. |
| 29 | Obsah § 11 nezodpovedá jeho nadpisu, pretože § 11 upravuje väčšinou povinnosti ministerstva voči Štátnej pokladnici. | O | N | Pojem vzťah v sebe zahŕňa aj povinnosť. |
| 30 | V čl. XV § 38 ods. 18 je potrebné doplniť o upresnenie, kedy túto novú povinnosť má daňový subjekt (raz do roka, priebežne?). | O | A | Doplnené. |
| 31 | Zo všeobecnej časti dôvodovej správy nie je zrejmé, či finančné prostriedky vyčíslené v tejto časti pokryjú aj náklady na programové vybavenie, resp. dodávku výpočtovej techniky aj pre jednotlivé rozpočtové organizácie, alebo budú použité iba na potreby vybudovania Štátnej pokladnice. Z hľadiska zvýšenia mzdových prostriedkov v nadväznosti na zvýšenie počtu zamestnancov Štátnej pokladnice po roku 2002 (o 90 zamestnancov) sa potreba mzdových prostriedkov v objeme približne 40 mil. Sk  javí neúmerne vysoká, nakoľko priemerná mesačná mzda by predstavovala 37 037,- Sk. | O | C | Kapitálové výdavky slúžia výhradne na vybudovanie ŠP. PC technika pre RO je riešená v rámci projektu rozpočtového informačného systému. |

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

32

K § 8 – realizácia verejného rozpočtu. Zavedenie systému štátnej pokladnice bude mať za následok vznik nových povinností na účtovných jednotkách a u správcov rozpočtových kapitol. Ide o zásadné zmeny pri tvorbe a realizácii štátneho rozpočtu, preto v tejto súvislosti upozorňujeme na trojstupňové riadenie (Ministerstvo spravodlivosti SR – krajské súdy – okresné súdy). Z tohto pohľadu sa nám javí navrhovaná  realizácia verejného rozpočtu (§ 8) ako administratívne veľmi náročná, hlavne na úrovni klientov. Odporúčame zracionalizovať § 8 – realizácia štátneho rozpočtu a dávame na zváženie zrušenie žiadosti o vstup do záväzku z dôvodu veľkého zaťaženia klientov a zastávame názor, že štátnej pokladnici nič nebráni zabezpečiť realizáciu príslušných výdavkov. Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Zavedením systému štátnej pokladnice nepríde k žiadnym zmenám pri tvorbe rozpočtu. Realizácia rozpočtu v systéme ŠP bude vykonávaná za podpory informačnej technológie a nepredpokladáme zvýšenie administratívy. Zrušenie povinnosti predkladať žiadosť o vstup do záväzku nie je možné, nakoľko sa jedná o činnosť v procese riadenia výdavkov a informácie takto získané sú podkladom do finančného plánu štátnej pokladnice Tento proces bol schválený vládou SR  už v Stratégii budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002.

| 33 | K § 1: v  ods. 1 písm. c zaviesť legislatívnu skratku “štátnej pokladnice”, a legislatívnu skratku “ministerstvo” presunúť z § 2 písm. b) už do § 1 písm. d) a súčasne v písm. d) zaviesť skratku “agentúra”, prípadne v celom texte uvádzať celý názov “Agentúry riadenia dlhu a likvidity”. V § 1 písm. c) presnejšie vymedziť pojem “vstup do záväzku” , vyjadrenie, že ide o právny úkon sa javí ako príliš široké. | O | C | Legislatívnu skratku “štátnej pokladnice” nezavádzame. Vstup do záväzku je doplnený i príkladmi čo považujeme za dostatočne vymedzené. |
| 34 | V § 1 písmene c) , v § 3 odsek 1, v § 7 ods. 1 písm. r) a § 10 ods. 1 písm. j) nahradiť slovo “napríklad” slovom “najmä”. | O | A | Upravené |
| 35 | V § 5 odporúčam zvážiť, či nebude na účely tohto zákona postačovať vymedziť bezúhonnosť v rozsahu “úmyselných” trestných činov a činov spáchaných v súvislosti výkonom povolania. | O | A | Upravené. |
| 36 | K § 6: Ak sa na ostatných zamestnancov vzťahuje ustanovenie o nezlučiteľnosti a mlčanlivosti je potrebné upraviť, aby sa na týchto zamestnancov primerane vzťahoval aj ods. 6 o povinnosti ukončiť funkciu, ktorá je nezlučiteľná s výkonom jeho funkcie. Uvedený § 6 navrhujem preformulovať do samostatných odsekov nasledovne “(1) Ustanovenia § 5 ods. 5, 6 a 8 sa primerane vzťahujú aj na ostatných zamestnancov Štátnej pokladnice. (2) O zbavení povinnosti zachovávať mlčanlivosť ostatných zamestnancov Štátnej pokladnice rozhoduje riaditeľ. ”. | O | A | Upravené. |
| 37 | K § 7: V ods. 1 písm. a) nahradiť slovo “plánov” tvarom jednotného čísla v súlade s legislatívno-technickými pokynmi Legislatívnych pravidiel vlády. V ods. 1 písm. i) bodku nahradiť bodkočiarkou a slovo “Úroky” nahradiť  tvarom “úroky”.  Odkaz č. 21) nahradiť príslušným číslom podľa priebežného číslovania odkazov, t.j. pravdepodobne č. 18. V písm. p) uviesť slová “Fond národného majetku” a “Slovenský pozemkový fond” v príslušnom páde. V písm. t) upresniť  podľa zámeru predkladateľa termín “ústredné orgány” napríklad štátnej správy. | O | A | Upravené. |
| 38 | V § 8 ods. 11, 14 a 15 neuvádzať v odkazoch na príslušný odsek zákona zátvorky resp. zátvorku, v ods. 14 v poslednej vete uviesť slovo “žiadosť” v príslušnom páde, obdobne v ods. 15 slovo “odseku”. V § 8 ods. 13 sa splnomocňovacie ustanovenie javí ako nadbytočné, vzhľadom na text ods. 16, ktoré ustanovuje splnomocňovacie ustanovenie pre ministerstvo na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu na zabezpečenie činností podľa odsekov 5 až 15, t.j. aj pre ods. 13. | O | A | Upravené. |
Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku Slovenskej republiky | 39 | Vzhľadom na to, že pôjde o inštitúciu, ktorá bude zhromažďovať a spravovať verejné zdroje, by mala byť dohľadovaná nezávislým subjektom.   Navrhujeme, aby týmto subjektom bol Úrad pre kontrolu finančného trhu, ktorý má byť vytvorený v roku 2002. Spôsob kontroly Štátnej pokladnice by mal tento materiál v každom prípade obsahovať. | O | N | ŠP bude rozpočtovou organizáciou a bude na ňu uplatnený taký istý systém kontroly ako na každú inú rozpočtovú organizáciu. |
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | Bez pripomienok. | | | |
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky | 40 | Strana  5, § 7 ods. 1/h “vedie a spravuje evidenčné príjmové, výdavkové ...” .   Nie je nám jasné, čo znamená “evidenčné”.  Každá účtovná jednotka /rozpočtová organizácia/ má toho času otvorené rozpočtové i nerozpočtové účty v NBS, za vedenie ktorých platí NBS poplatky. | O | A | Upravené. |
| 41 | Strana 6, § 7 ods. 3 je v rozpore s § 8 ods. 4, pretože aj pokladničné hotovosti sú súčasťou rozpočtu a tieto podľa uvedeného § 7 ods. 3 Štátna pokladnica nebude realizovať. | O | A | Upravené. |
| 42 | Strana 10, 10 ods. 3. Účtovná jednotka účtuje na základe bankových výpisov. Čo znamená pojem “informuje”?  Akú formu bude mať táto “informácia” od ŠP? | O | A | Upravené. |
| 43 | Článok XI. o Štátnom fonde telesnej kultúry ale aj viaceré fondy uvedené v jednotlivých článkoch sú sporné, nakoľko niektoré fondy končia svoju činnosť už v roku 2001. | O | N | Podľa právneho stavu platného v súčasnosti štátne fondy existujú. |
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | 44 | K § 7 ods. 1 písm. i) – Ministerstvo zdravotníctva trvá na tom, aby príjmy z úrokov zostali v príspevkových organizáciách a taktiež v zdravotných poisťovniach v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov. | O | C | Úprava citovaného paragrafu ponecháva príjmy z úrokov zdravotným poisťovniam. |
| 45 | K § 7 ods. 1 písm. p) – Štátna pokladnica zostavuje súhrnné výkazy štátnych rozpočtových organizácií a štátnych príspevkových organizácií, zdravotných poisťovní ..... nie je bližšia špecifikácia na základe čoho budú spracovávané súhrnné výkazy v Štátnej pokladnici.  Znamená to, že rezorty nebudú zberať výkazy? | O | A | Upravené v § 7 ods. 2. |
| 46 | Čl. XVI – účinnosť zákona o Štátnej pokladnici – z pohľadu účtovníctva, výkazníctva a spracovania rozpočtu neodporúčame účinnosť navrhovaného zákona počas roka 2002 ale až od 1.1.2003. | O | A | Upravené. |
| 47 | Odporúčame celý návrh zákona zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami. | O | A | Upravené. |
| 48 | V § 1 ods. 1 písm. b) namiesto čiarky použiť spojku “a”. | O | A | Upravené. |
| 49 | Upozorňujeme na nejednotné označenie odkazov pod čiarou v texte. | O | A | Upravené. |
| 50 | V § 8 ods. 15 odporúčame vypustiť v označení odsekov zátvorky. | O | A | Upravené. |

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

51

Z hľadiska pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky zásadne nesúhlasím s predloženým návrhom zákona, ktorý navrhovanou úpravou ruší samosprávnosť orgánov Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce. Od účinnosti zákona, by verejnoprávne inštitúcie (Sociálna poisťovňa, Národný úrad práce) boli v postavení ako rozpočtové organizácie, čo by muselo mať následne dopad na zmenu osobitných zákonov, ktoré upravujú uvedené verejnoprávne inštitúcie (zákon č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti). Navrhované zmeny (novelizácie) dotknutých zákonov v Čl. II a Čl. V sú minimálnymi úpravami. Predložený návrh by mal vplyv na zásadné legislatívne zmeny v týchto zákonoch.

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Zapojenie Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce neruší samosprávnosť týchto inštitúcií a vôbec ich nestavia do pozície rozpočtovej organizácie ale zachováva ich verejnoprávne postavenie. V Stratégii budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002 schválenej vládou SR bolo jasne deklarované, že Sociálna poisťovňa a Národný úrad práce bude klientom Štátnej pokladnice keďže spravuje verejné zdroje. Mechanizmus realizácie výdavkov bol pre sociálne fondy osobitne riešený v samostatnom paragrafe.

| 52 | K § 1 ods. 1 písm. d) v spojení s § 3 ods. 1 je potrebné odkaz k Agentúre riadenia dlhu a likvidity uviesť už v § 1. | O | A | Upravené. |
| 53 | Z § 3 nie je zrejmé, kto zostavuje prognózy ostatných zdrojov verejných financií. | O | N | Upravené v § 10 ods. 4. |
| 54 | K § 6 – na zamestnancov ŠP by sa mal vzťahovať zákon o štátnej službe. | O | A | Upravené. |

55

§ 7 a § 8 je nepriamou novelou zákona č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov a zákona č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov, čo je z legislatívneho hľadiska neprípustné.  Ide o zasahovanie do hospodárenia a činnosti dotknutých inštitúcií a jej orgánov, s čím zásadne nesúhlasím.

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Predloženým zákonom sa ukladajú povinnosti klientom ŠP a vymedzuje sa pôsobnosť ŠP čo nepovažujeme za nepriamu novelu.

56

S návrhom zákona zásadne nesúhlasím.

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Ministerstvo kultúry SR

57

K §7 ods. 2 okrem prvej vety. V prípade platieb realizovaných na základe vystavenej faktúry, štátna pokladnica realizuje takéto platby najneskôr do 10 kalendárnych dní odo dňa predloženia žiadosti o realizáciu platby.  Odôvodnenie: po doručení faktúry do organizácie sa necháva časový priestor na kontrolu faktúry, čo je odôvodniteľné a organizácia sa môže dodávateľovi zaviazať, že dostane za svoje dodávky či výkony zaplatené do 14 kalendárnych dní.  Navrhovaný systém v zákone je nejasný a nerealizovateľný v praxi a dostával by organizácie do ťažkostí a platenia penále a štátna pokladnica si tu dáva neodôvodniteľne veľký časový priestor medzi predložením žiadostí o realizáciu platby a vôbec negarantuje kedy bude faktúra uhradená. Túto pripomienku pokladáme za zásadnú.

Z

C 
Predkladateľ po úprave netrvá na zásadnej pripomienke.

Bola upravená doba zo 14 na 10 dní a neuplatňovanie postupu na mesiac december.

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | 58 | Označenie odkazov v texte a pod čiarou je potrebné zosúladiť s legislatívno-technickými pravidlami vlády SR (bod 21 a 22). | O | A | Upravené. |
| 59 | Odseky jednotlivých ustanovení upraviť z hľadiska legislatívno-technických pravidiel, t.j. druhé riadky a ďalšie posunúť doľava pod číslo odseku. | O | A | Upravené. |
| 60 | V § 7 ods. (1), K – je potrebné upresniť, o akú implementačnú agentúru sa jedná. | O | N | Ide o všetky implementačné agentúry. |
| 61 | Materiál je potrebné doplniť o košieľku, Doložku zlučiteľnosti a Tabuľku zhody. | O | A | Doplnené. |
| 62 | Dôvodovú správu je potrebné doplniť o bližšiu špecifikáciu rozpočtových dôsledkov návrhu zákona a uviesť, či tieto sú zahrnuté v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002. | O | A | Doplnené. |
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky | 63 | Z návrhu nevyplýva, ako sa budú realizovať výdavky v prípade havarijnej situácie, resp. živelnej pohromy a aký bude režim ich čerpania. Odporúčame doplniť návrh o právnu úpravu tejto problematiky. | O | N | Riešené v § 9 ods. 13 a § 10 ods. 10 |
| 64 | Návrh nie je vypracovaný podľa požiadaviek Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky čl. 3 a čl. 12 ods. 2.  Preto odporúčame návrhy doplniť o: Doložku zlučiteľnosti a tabuľku zhody návrhu zákona s právom Európskej únie.  Podľa čl. 12 ods. 2 v dôvodovej správe sa musí uviesť súlad návrhu zákona s ústavou, súvislosť s inými zákonmi a medzinárodnými zmluvami a súlad návrhu zákona s právom Európskej únie vypracovaný formou doložky zlučiteľnosti a tabuľky zhody tohto návrhu s právom Európskej únie.  Odporúčame podľa čl. 12 ods. 3 doplniť všeobecnú časť dôvodovej správy aj o doložku zlučiteľnosti a o tabuľku zhody. | O | A | Doplnené. |
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | Bez pripomienok. | | | |
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky | 65 | Poznámku pod čiarou k odkazu 1 je potrebné opraviť takto: “^1)  § 3 ods. 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov.” | O | A | Vypustené. |
| 66 | V poznámke pod čiarou k odkazu 4 je potrebné na konci pripojiť slová “ v znení neskorších predpisov”. | O | A | Doplnené. |
| 67 | Poznámku pod čiarou k odkazu 11 je potrebné opraviť takto: “ ^11) § 21 ods. 4 písm. a) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.  303/1995 Z. z. v znení  zákona č. 240/2000 Z. z.”. | O | N | Zákonom č. 240/2000 neboli rozpočtové pravidlá novelizované. |
| 68 | V poznámke pod čiarou k odkazu 12 je potrebné na konci pripojiť slová “v znení neskorších predpisov”. | O | A | Upravené. |
| 69 | Z poznámky pod čiarou k odkazu 17 je potrebné vypustiť slová “v znení neskorších predpisov”. | O | A | Upravené. |
| 70 | V §  2 písm. b) vo štvrtom riadku textu odporúčame slovo “  .....klient pre realizáciu...” nahradiť slovom “....klientom pre realizáciu....”. | O | A | Upravené. |
| 71 | V § 8 ods. 5 odporúčame prvý riadok textu upraviť takto: “(5) Klient, ktorým je štátna rozpočtová organizácia, štátna príspevková organizácia alebo štátny fond predloží......” | O | N | Trváme na pôvodnom znení. |
| 72 | V § 10 ods. 2 odporúčame prvú vetu preformulovať takto: “(2) Vnútorná organizačná jednotka realizuje výdavky z rozpočtu klienta, ktorého je súčasťou.” | O | A | Upravené. |
Štatistický úrad Slovenskej republiky | 73 | § 3 ods. 1 V odseku je uvedené Bankové zúčtovacie centrum Slovenska ako subjekt zabezpečujúci činnosti systému štátnej pokladnice. V ďalšom texte zákona sa na rozdiel od ostatných subjektov uvedených v ods. 1 nenachádza. Odporúčame doplniť do zákona spôsob zabezpečovania činnosti systému štátnej pokladnice týmto subjektom. | O | A | Po dohode s NBS zmienka o BZCS vypustená. |
| 74 | § 7 ods. 1 písm. p) Odporúčame špecifikovať, či sa jedná o súhrnné výkazy o príjmoch a výdavkoch a ak áno, doplniť za “Slovenský pozemkový fond” spojenie “v súčinnosti s týmito subjektami a ministerstvom,”. Vyššie uvedené odporúčame vzhľadom na to, že podľa § 2 písm. a) v sústave činností Štátnej pokladnice nie je zabezpečená centralizácia príjmov a výdavkov územných samospráv a podľa § 2 písm. b) nie sú územné samosprávy uvedené medzi klientmi Štátnej pokladnice. Ministerstvo financií SR odporúčame doplniť do textu vzhľadom na fakt, že jeho organizácia Data Centrum spracováva účtové výkazy. | O | A | Upravené. |
| 75 | § 9 ods. 5  Odporúčame doplniť slovo “denné” pred “získavanie”. | O | A | Upravené. |
| 76 | § 8 ods. 13 a Osobitná časť Dôvodovej správy k § 8 ods. 13 Odporúčame znížiť hranicu na 5 mil. Sk kvôli nedostatku finančných zdrojov. | O | N | MF SR trvá na pôvodnej hranici, ktorá je o. i. doporučená aj MMF. Znížením hranice by ŠP vykonávala neúmerne vysoké množstvo fyzických kontrol. |
Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | | Bez pripomienok. | | | |
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | | Bez pripomienok. | | | |
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | 77 | V súvislosti s počtom paragrafov navrhujeme zrušiť členenie na časti. | O | N | |
| 78 | V § 4 ods. 1 nahradiť slovo “zapojená” slovom “napojená”. | O | N | Vyplýva zo zákona o rozpočtových pravidlách. |
| 79 | V § 5 ods. 3 vypustiť slová “ekonomického smeru”. | O | A | Upravené. |
| 80 | V § 5 ods. 7 vypustiť slová “ktorý s ním žije v spoločnej domácnosti ^14)”. | O | A | Vypustené. |
| 81 | V § 8 ods. 11 nahradiť slová “odseku (10)” slovami “odseku 10”. | O | A | Upravené. |
| 82 | V § 8 ods. 14 za číslami odsekov vypustiť zátvorky. | O | A | Upravené. |
| 83 | V § 8 ods. 15 nahradiť slová “v odseku (9) až (14)” slovami “v odsekoch 9 až 14”. | O | A | Upravené. |
| 84 | V § 10 ods. 1 písm. a) a b) nahradiť slová “v súlade s § 8 tohto zákona” slovami “podľa § 8”. | O | A | Upravené. |
| 85 | V § 10 ods. 1 písm. e) je pojem “účtoch” zatiaľ čo § 9 hovorí o jedinom účte Štátnej pokladnice? | O | N | Je rozdiel medzi účtom klienta a jediným účtom ŠP. |
| 86 | V § 10 ods. 2 vypustiť slová “tohto zákona”. | O | A | Upravené. |
| 87 | Zásadná pripomienka: V § 11 ods. 2 v splnomocnení konkretizovať obsah všeobecne záväzných právnych predpisov vydávaných ministerstvom pre potreby Štátnej pokladnice. | O | A | Vypustené. |
| 88 | V § 12 zaviesť legislatívnu skratku “Agentúra” alebo používať celý názov. | O | A | Upravené. |
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | 89 | § 52 ods. 2 a 4 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a nariadenia vlády č. 234/1994 Z. z. o použití prostriedkov osobitného príjmového účtu štátneho rozpočtu v znení neskorších predpisov umožňujú tieto prostriedky použiť na krytie výdavkov, ktoré nie sú zahrnuté v štátnom rozpočte na daný rok.  V § 8 návrhu zákona o systéme štátnej pokladnice a o zmene a doplnení niektorých zákonov (“ďalej návrh zákona”) nie je uvedený takýto prípad. Tieto výdavky nie sú rozpočtované, na základe čoho bude Štátne pokladnica takýto výdavok porovnávať a odsúhlasovať, aby ho realizovala? V § 8 ods. 15 by takáto možnosť bola, ale v osobitnej časti dôvodovej správy sa hovorí “...ktoré vzniknú alebo vzniknutých v dôsledku živelných katastrof”.  Výklad nekorešponduje s odsekom 15, naopak zužuje ho.  Preto navrhujeme, aby ods. 15 § 8 návrhu zákona bol doplnený o “napr. ustanovenie § 52 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov alebo uviesť poznámku pod čiarou alebo vytvoriť nový odsek v § 8. | O | A | Upravené. |
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | | Bez pripomienok. | | | |
Úrad pre štátnu pomoc | | Bez pripomienok. | | | |
Slovenská akadémia vied | | Bez pripomienok. | | | |
Tlačová agentúra Slovenskej republiky | 90 | K § 10 bod c) Ustanovenie tohto odstavca by malo byť upravené tak, aby klienti dodržiavali limit peňažných prostriedkov a účel, na ktoré tieto prostriedky budú môcť byť použité.  Tento účel by teda mal byť tiež špecifikovaný v rámci uvedeného všeobecne záväzného predpisu. | O | A | Upravené |

Slovenská televízia

91

Po prečítaní predloženého "návrhu zákona o systéme štátnej pokladnice a o zmene a doplnení niektorých zákonov " zo dňa 24.8.2001 musíme opätovne trvať na našich argumentoch, podľa ktorých Slovenská televízia sa nemôže všetkými svojimi príjmami a výdavkami zapojiť do systému štátnej pokladnice. Náš list zo dňa 2.6.2000 odôvodňuje základné požiadavky nezávislosti "vysielania verejnej služby" v zmysle odporúčania  R/96/ 10  Výboru ministerstva členských štátov RE z 11.9.1996, ktorého preklad bol k listu pripojený.
Z následných krokov MF /ďalšie verzie návrhu zákona/ sa javí, že tieto dokumenty sa pravdepodobne neakceptujú bez uvedenia relevantných dôvodov. Verejnoprávne médiá - pokiaľ ide o hospodárenie a financovanie - podľa nášho názoru musia byť minimálne natoľko nezávislé ako sú obce a samosprávne územné celky podľa § 2 písm. a/  návrhu zákona o štátnej pokladnici
Na podporu nášho stanoviska musíme podotknúť, že prostriedky STV nie sú verejnými prostriedkami. Ich vymedzenie je uvedené len v návrhu zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite, /verzia z internetovej stránky MF zo dňa 4.9.2001/. Podľa tohto návrhu sú verejnými prostriedkami prostriedky ŠR, štátnych fondov, prostriedky Európskych spoločenstiev a iné prostriedky zo zahraničia... Príjmy zo štátneho rozpočtu predstavovali v roku 2000 16,15% celkových príjmov STV. Ostatné príjmy nie sú podľa tohto vymedzenia verejnými prostriedkami. Zákon o finančnej kontrole okrem iného upravuje pravidlá vykonávania finančnej kontroly pri hospodárení s verejnými prostriedkami a vlastnými prostriedkami orgánu verejnej správy. STV nie je orgánom verejnej správy!
Na záver by sme chceli upozorniť, že návrh zákona o štátnej pokladnici navyše nerieši úhradu  starých dlhov, ktoré vznikli pred nábehom na systém štátnej pokladnice. Podľa údajov  z účtovníctva  stav nevysporiadanej straty k 30.7.2001 predstavuje sume cca 619 mil. Sk a podľa odhadov pri neriešení cenových problémov za telekomunikačné stránky bude tento stav nepochybne značne vyšší /odhad je cca až 800 mil. Sk/

Z

A

STV bude klientom ŠP len pre prostriedky poskytované zo štátneho rozpočtu formou transferu.

Krajský úrad v Bratislave | | Bez pripomienok. | | | |
Krajský úrad v Trnave | | Bez pripomienok. | | | |
Krajský úrad Trenčíne | | Bez pripomienok. | | | |
Krajský úrad v Nitre | | Bez pripomienok. | | | |
Krajský úrad v Žiline | 92 | Dávame do pozornosti § 2 – vymedzenie pojmov, v ktorom nie je celkom jasná slovenská štylizácia.  V dôsledku toho navrhujeme v bode a) citovaného paragrafu doplniť za slovom pokladnice “je” sústava činností ......, v bode b) za klientom štátnej pokladnice doplniť “je” ..., obdobne aj v bode c). | O | N | Znenie je legislatívne správne. |
Krajský úrad v Banskej Bystrici | | Bez pripomienok. | | | |
Krajský úrad v Prešove | | Bez pripomienok. | | | |
Krajský úrad v Košiciach | 93 | § 2 písm. c) - presnejšie definovať vstup do záväzku ako právny úkon (uzavretie zmluvy o dielo na dodávku tovarov alebo služieb – je objednávka takýmto právnym úkonom?) | O | A | Doplnené. |
| 94 | § 7 ods. 2 – jasne definovať termín realizácie platby, napr. Štátna pokladnica je povinná zrealizovať odsúhlasenú platbu klienta najskôr o 14 dní odo dňa predloženia žiadosti o realizáciu platby a najneskôr do termínu splatnosti v prípadoch, keď je splatnosť dlhšia ako 14 kalendárnych dní. | O | C | 14 dňová lehota sa týka platieb na základe faktúr, zmenené na 10 dňovú lehotu. |
Úrad pre finančný trh | 95 | Znenie § 12 ods. 1 predloženého návrhu, odporúčame upraviť nasledovne: “Štátna pokladnica poskytuje Agentúre riadenia dlhu a likvidity (Ďalej len “Agentúra”) denne finančný plán štátnej pokladnice”. | O | A | Upravené. |

Národná banka Slovenska

96

Navrhovaný zákon nedostatočne vystihuje mechanizmus fungovania štátnej pokladnice, pretože nie je jednoznačne vymedzená právomoc a zodpovednosť za realizáciu verejného rozpočtu medzi klientmi Štátnej pokladnice a Štátnou pokladnicou, nie je riešený spôsob výberu hotovosti klientmi Štátnej pokladnice. Nie je jasné postavenie Štátnej pokladnice v rámci medzibankového styku (väzba medzi Štátnou pokladnicou a Bankovým zúčtovacím centrom Slovenska, a. s. a Národnou bankou Slovenska) Sme toho názoru, že navrhovaný zákon by  mal obsahovať samostatný paragraf s vymedzením vzťahu Štátnej pokladnice k Národnej banke Slovenska a rovnako aj k Bankovému zúčtovaciemu centru, a. s.
Z návrhu zákona  nie je celkom jasný aj kontrolný mechanizmus v Štátnej pokladnici. Návrh zákona obsahuje odkaz na pripravovaný zákon o finančnej kontrole a vnútornom audite (odkaz 19 v poznámke), ale vzhľadom nato, že nepoznáme bližšie obsah tohto pripravovaného zákona, dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že je potrebné uviesť v ustanoveniach pripravovaného zákona, kto, kedy a nad kým môže v systéme štátnej pokladnice vykonávať kontrolu.

O

A

Upravené.

| 97 | Dovoľujeme si tiež upozorniť nato, že navrhovaný zákon si vyžiada okrem noviel zákonov uvedených v článkoch II až XV aj novely zákona č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov (§ 8 bežné účty sú zriaďované v NBS), novelu zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby (§ 28). | O | A | Doplnené. |

98

K finančnému zabezpečeniu projektu Štátnej pokladnice uvedenému v dôvodovej správe by sme chceli uviesť, že podľa materiálu Svetovej banky (z decembra 2000) “Slovakia: Proposed public finance management  and judical reform project”  sú celkové náklady projektu Štátnej pokladnice zrejme podhodnotené. Osobitne sa poukazuje na potrebu zohľadnenia značných rozpočtových nákladov na udržiavanie softvéru jednotného informačného systému (JIS). Ako sa tu uvádza (Príloha 2, s.26-27), “bežné ročné udržiavacie náklady kompletného softvéru zvyčajne predstavujú 15-17 % pôvodných nadobúdacích a parametrizovaných nákladov. Okrem toho každé dva roky dochádza k významným úpravám softvérov, pričom dlhšie intervaly sa neodporúčajú, aby nedošlo k narušeniu aktuálnosti celého systému. Náklady na implementáciu týchto podstatných úprav sa odhadujú na 25-27 % pôvodných nákladov projektu”.  Aj keď zatiaľ nie je presne známe, aká bude cena za nákup JIS, z predloženej orientačnej informácie o finančnom zabezpečení prevádzky JIS nie je jasné, či sa ráta aj s týmito nákladmi na aktualizáciu softvérového vybavenia, ktoré bude potrebné taktiež rozpočtovať v ŠR.   
Vo všeobecnej časti dôvodovej správy (str. 18) sa uvádza predpokladaný počet zamestnancov Štátnej pokladnice 150, z toho by malo byť približne 60 súčasných zamestnancov MF SR. Národná banka Slovenska v súvislosti so zavedením systému štátnej pokladnice a elimináciou doteraz vykonávaných činností bude nútená, napriek prijatiu rôznych opatrení, znížiť počet zamestnancov o cca 150. Títo zamestnanci sú špeciálne vyškolení a zapracovaní na výkon činností, súvisiacich s vedením účtov štátneho rozpočtu. Uvedené skutočnosti by bolo vhodné zohľadniť už pri prerokovávaní návrhu zákona a zvážiť možnosť využitia ľudského potenciálu Národnej banky Slovenska v rámci nového systému. Ak sa teda už v súčasnosti uvažuje o využití cca 60 zamestnancov z MF SR, odporúčame zostávajúcich 90 zamestnancov  využiť zo zdrojov Národnej banky Slovenska.

O

C

Náklady na projekt sú čerpané z ponúk dodávateľov v rámci výberového konania na dodávku IS.
Ostatné doplnené.

| 99 | Na záver všeobecných pripomienok si dovoľujeme odporučiť zvážiť spojenie zákona o systéme štátnej pokladnice s pripravovaným zákonom o štátnom dlhu a štátnych zárukách z dôvodu ich úzkeho prepojenia | O | N | |

100

K Čl. I:
V § 1 písm. d) odporúčame za slovami “Ministerstvo financií Slovenskej republiky” zaviesť legislatívnu skratku “(ďalej len “ministerstvo”)”, namiesto spojky “a” uviesť čiarku za slovom “likvidity” zaviesť odkaz na predpis, ktorý upravuje pôsobnosť Agentúry riadenia dlhu a likvidity a v poznámke pod čiarou uviesť k odkazu tento všeobecne záväzný právny predpis a na konci písmena d) doplniť slová “k Národnej banke Slovenska a k Bankovému zúčtovaciemu centru Slovenska, a. s.”.

O

A

Upravené.

| 101 | V § 2 písm. a) sa uvádza, že systémom štátnej pokladnice sa rozumie sústava činností, ktorými sa zabezpečuje centralizácia príjmov a výdavkov verejného rozpočtu, okrem príjmov a výdavkov územných samospráv... atď.. V §7 písmeno p) sa ale uvádza, že Štátna pokladnica zostavuje súhrnné výkazy štátnych rozpočtových organizácií a štátnych príspevkových organizácií, územných samospráv...atď.. Pokiaľ Štátna pokladnica nezabezpečuje centralizáciu príjmov a výdavkov územných samospráv, je potrebné v návrhu zákona určiť jej vzťahy s územnými samosprávami, na základe ktorých budú štátne územné celky povinné predkladať Štátnej pokladnici údaje potrebné na zostavovanie súhrnných výkazov. Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. | Z | A | Upravené. |
| 102 | V § 2 písm. b) odporúčame vypustiť legislatívnu skratku “(ďalej len “klient”)”. Rovnako odporúčame vypustiť legislatívnu skratku “(ďalej len “ministerstvo”)” vzhľadom na jej odporúčané zavedenie v § 1 písm. d) /bod 1 pripomienok/. | O | A | Upravené. |
| 103 | V § 3 ods. 1 odporúčame za slovami “Bankové zúčtovacie centrum Slovenska” doplniť slová “a. s.” (celé obchodné meno). | O | A | Upravené. |
| 104 | V § 4 odporúčame doplniť hlavné ciele Štátnej pokladnice. | O | N | |
| 105 | V § 5 odporúčame doplniť dĺžku funkčného obdobia riaditeľa Štátnej pokladnice ako aj formy a možnosti ukončenia vykonávania tejto funkcie. | O | N | |
| 106 | V § 7 ods. 1 písm. k) odporúčame tiež doplniť , koho výdavkom sú úroky. /rovnako ako je uvedené v písmene i)/. | O | A | Upravené. |
| 107 | V § 7 ods. 1 písm. m) odporúčame namiesto slov  “na základe  zmluvy s Národnou bankou Slovenska” uviesť slová “prostredníctvom Národnej banky Slovenska” (zmluvný vzťah je riešený v § 11). | O | A | Upravené. |
| 108 | V § 7 ods. 1 písm. n) odporúčame upraviť poradie odkazu a uviesť namiesto “^21)” odkaz “^18”) a následne upraviť predpis v poznámke pod čiarou. | O | A | Upravené. |
| 109 | V § 7 ods. 1 písm. p) odporúčame namiesto slova “Fond” uviesť slovo “Fondu” a namiesto slov “Slovenský pozemkový fond” uviesť slová “Slovenského pozemkového fondu”. | O | A | Upravené. |
| 110 | V § 7 odsek 2  je nezrozumiteľný a nelogický, odporúčame ho preformulovať. | O | A | Upravené. |
| 111 | V § 7 odsek 3 odporúčame prehodnotiť, pretože pokiaľ bude Štátna pokladnica realizovať platby zásadne bezhotovostne, ako sa klienti dostanú k peniazom potrebným napr. na služobné cesty, na bežné výdavky a i., ktoré v súčasnosti bežne vyberajú v hotovosti na pobočkách a expozitúrach Národnej banky Slovenska? | O | A | Doplnené. |
| 112 | V § 8 ods. 3 odporúčame za slová “do výšky” doplniť slovo “ich”. | O | A | Upravené. |
| 113 | V § 8 ods. 5 je uvedený pojem “podrobný rozpočet”, ktorý odporúčame pojmovo vymedziť a odporúčame tiež stanovenie termínu v ktorom predloží Štátnej pokladnici podrobný rozpočet ministerstvo financií za svoje 3 rozpočtové kapitoly (Štátny dlh, Všeobecná pokladničná správa, Súhrnný vzťah k obciam a VÚC). Dovoľujeme si tiež uviesť, že uvedené ustanovenie (vrátane odseku 6) umožňuje paralyzovať chod štátnej a verejnej sféry. V prípade nepredloženia podrobného, alebo vlastného rozpočtu klientmi v stanovený termín, Štátna pokladnica nezabezpečí jeho realizáciu, t.j. prestane vyplácať dôchodky, nemocenské, platby zdravotníctvu, mzdy atď. a preto odporúčame tieto formulácie upraviť. | O | A | Upravené. |
| 114 | V § 8 odseky 8 až 11 zahrňujú problematiku finančných plánov (príjmov/výdavkov). Hovorí sa tu o “určených” termínoch ich predkladania Štátnej pokladnici na odsúhlasenie a “určených” termínoch ich aktualizácie. Uvedené ustanovenia odporúčame spresniť- kto určí termíny a ako. | O | A | Upravené. |
| 115 | V § 8 ods. 11 odporúčame v slovách “odseku (10)” vypustiť zátvorky a uviesť “odseku 10”. | O | A | Upravené. |
| 116 | V § 8 ods. 13 odporúčame namiesto slov “U vybraných druhov” uviesť “pri vybraných druhov” a namiesto “u ktorých” uviesť “pri ktorých”. | O | A | Upravené. |
| 117 | V § 8 ods. 15 odporúčame namiesto slov “v odseku (9) až (14)” uviesť slová “v odsekoch 9 až  14”. | O | A | Upravené. |
| 118 | V § 8 odsek 16 odporúčame preformulovať, pretože splnomocňovacie ustanovenie je nezrozumiteľné. | O | A | Upravené. |
| 119 | V § 9 ods. 1 navrhujeme preformulovať. Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. | Z | A | Upravené po dohode s NBS. |
| 120 | V § 9 ods. 3 je potrebné bližšie vysvetliť (pojmovo vymedziť) pojem “aktívny zostatok”, resp. ujednotiť pojmy, pretože podľa § 25 ods. 1 zákona NR SR č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska  v súčasnosti Národná banka Slovenska vykonáva platby z účtov štátneho rozpočtu, štátnych finančných aktív a štátnych finančných pasív len do výšky súhrnného kreditného zostatku na týchto účtoch. | O | A | Upravené. |

121

V § 9 odporúčame vložiť nový odsek 4, ktorý znie:
“Za účelom vykonávania zahraničného platobného styku klienta vedie Národná banka Slovenska pre Štátnu pokladnicu korunové a devízové účty, ktoré sú súčasťou jediného účtu.” Následne je potrebné upraviť číslovania nasledujúcich odsekov (namiesto odsekov (4, 5, 6 uviesť odseky 5, 6 a 7).

O

A

Upravené.

| 122 | V § 9 ods. 4 (po prečíslovaní odsek 5) odporúčame iným spôsobom určiť úročenie zostatku finančných prostriedkov na jedinom účte ako dohodou medzi NBS a MF SR. (nie je jasný postup v prípade ak  by k dohode neprišlo). | O | N | V súčasnosti obdobná úprava v zákone o NBS. |
| 123 | V § 9 ods. 5 (po prečíslovaní odsek 6) odporúčame vypustiť slová “ktorý vedie Národná banka Slovenska” z dôvodu duplicity ustanovenia s odsekom 1. | O | A | Upravené. |
| 124 | V § 10 ods. 1 písm. b) odporúčame namiesto slov “v súlade” uviesť slovo “podľa”. | O | A | Upravené. |
| 125 | V § 10 ods. 1 písmeno c) ukladá klientovi povinnosť dodržiavať limit peňažných prostriedkov v hotovosti, ktorý určí ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, ale návrh zákona ako uvádzame aj vo všeobecných pripomienkach nerieši spôsob výberu hotovosti klientmi Štátnej pokladnice. | O | A | Upravené. |
| 126 | V § 10 ods. 1 písm. e) a odseku 4 je uvedený pojem “finančné prostriedky”, ale v § 7 ods. 1 písm. j) a v § 9 odseku 2 sa uvádza pojem “peňažné prostriedky”, odporúčame preto zjednotiť tieto pojmy. | O | A | Upravené. |
| 127 | V poznámke pod čiarou sú uvedené odkazy 23  až 27, ale v texte zavedenie týchto odkazov chýba. | O | A | Upravené. |
| 128 | V  štvrtej časti návrhu zákona - vzťahy Štátnej pokladnice k vybraným subjektom , nadväzne na § 3 odsek 1, sú vymedzené len vzťahy k ministerstvu (§ 11) a k Agentúre riadenia dlhu a likvidity (§12). Chýba však ako sme uviedli aj vo všeobecných pripomienkach aj vymedzenie vzťahu Štátnej pokladnice  k Národnej banke Slovenska a k Bankovému zúčtovaciemu centru Slovenska, a. s. Túto  pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. | Z | A | Upravené. |
| 129 | V § 12 ods. 3 odporúčame na konci pripojiť vetu, ktorá znie: 	“Prevody peňažných prostriedkov v cudzej mene vykonáva pre Agentúru Národná banka Slovenska na zmluvnom základe”. | O | A | Upravené. |

130

K Čl. II
V bode 2 odporúčame namiesto úvodnej vety “V § 1 doplniť nový odsek 4, ktorý znie:” uviesť úvodnú vetu “V § 1 sa za odsekom 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie:” a na konci tohto bodu odporúčame uviesť vetu “Doterajší odsek 4 sa označuje ako odsek 5.”.
V bode 3 odporúčame vymedziť pojem “aktívny zostatok” – viď bod 22 pripomienok.

O

A

Upravené.

| 131 | V bode 6 odporúčame uviesť nové znenie § 10 odseku 2 s úvodnou vetou “§ 10 odsek 2 znie:”. | O | A | Upravené. |
| 132 | V bode 9 odporúčame namiesto skratky “ods.” uviesť “odsek” a na konci pripojiť vetu “Doterajší odsek 10 sa označuje ako odsek 11.”. | O | A | Upravené. |
| 133 | V bode 10 odporúčame namiesto citácie “§ 10 ods. 11” uviesť citáciu “§ 10 ods. 10”. | O | A | Upravené. |
| 134 | V bode 13 odporúčame namiesto skratky “ods.” uviesť slovo “odsek” a na konci pripojiť vetu “Doterajšie odseky 4, 5 a 6 sa označujú ako odseky 3, 4 a 5.”. | O | A | Upravené. |
| 135 | V bode 16 odporúčame namiesto slov “V § 24 sa dopĺňa odsekom (8)”  uviesť slová “§ 24 sa dopĺňa odsekom 8”. | O | A | Upravené. |
| 136 | V bode 17 odporúčame namiesto slov “V § 29 sa dopĺňa odsekom (6)” uviesť slová “§ 29 sa dopĺňa odsekom 6”. | O | A | Upravené. |
| 137 | V bode 19 odporúčame namiesto skratky “ods.” uviesť slovo “odsek”. | O | A | Upravené. |
| 138 | V bode 20 odporúčame namiesto slov “V § 34 sa dopĺňa odsekom (10)” uviesť slová “§ 34 sa dopĺňa odsekom 10”. | O | A | Upravené. |
| 139 | V bode 22 odporúčame namiesto slov “V § 37” uviesť “§ 37”. | O | A | Upravené. |
| 140 | Bod 26 odporúčame vymeniť s bodom 27 vzhľadom na systematickú postupnosť jednotlivých ustanovení zákona (t. j. v bode 26 uviesť text bodu 27 a v bode 27 uviesť text bodu 26). | O | A | Upravené. |
| 141 | V bode 29 odporúčame namiesto slova “Názov” uviesť slovo “Nadpis” a za slovo “ÚČET” namiesto spojky “A” vložiť čiarku. | O | A | Upravené. |
| 142 | V bode 30 odporúčame namiesto slova “názvu” uviesť slovo “nadpis”. | O | A | Upravené. |
| 143 | V bode 31 odporúčame namiesto slov “v druhej vete sa ruší bodka a dopĺňa sa” uviesť slová “sa na konci pripájajú tieto slová:”. | O | A | Upravené. |
| 144 | V bode 32 odporúčame vypustiť slovo “nový”. | O | A | Upravené. |

145

K Čl. IV
V bode 1 odporúčame uviesť nové znenie § 48 ods. 1 písmena c) s úvodnou vetou “§ 48 ods. 1 písmeno c) znie:”. Rovnako aj v bode 3, 5, 6 a 8 odporúčame uviesť nové znenie príslušného ustanovenia, ktoré sa mení.”

O

A

Upravené.

146

K Čl. XI
Za slovom “pokladnici” chýba zavedenie odkazu “9a”.

O

A

Upravené.

147

K Čl. XIII
V úvodnej vete odporúčame namiesto skratky “ods.” uviesť slovo “odsek” a v odseku 7 odporúčame namiesto slov “na účte poisťovne” uviesť “poisťovne”.

O

A

Upravené.

148

K Čl. XV
V úvodnej vete odporúčame namiesto slov “V § 38” uviesť “§ 38”.

O

A

Upravené.

Všeobecná zdravotná poisťovňa | 149 | Definovať pojem rozpočet a finančný plán príjmov a výdavkov (§ 8 ods. 4 “klient realizuje vlastný rozpočet…”, ale v § 7 ods. 1 písmeno a)…”na základe finančných plánov príjmov a výdavkov klienta”…). | O | A | Upravené. |
| 150 | § 2 písmeno b) upraviť text zdravotné poisťovne a doplniť odvolávku aj na zákon NR SR č. 280/97 Z. z. o Spoločnej zdravotnej poisťovni. | O | A | Upravené. |
| 151 | § 3 ods. 1 je definovaná činnosť systému Štátnej pokladnice, z uvedeného a ani v ďalších paragrafoch (§7) nie sú zrejmé vstupy a výstupy medzi Štátnou pokladnicou a klientom, ako sa bude narábať s príjmami, čo bude pre klienta výstup, akou formou budú odovzdávané informácie a pod. Rovnako je potrebné doplniť aj výdavkovú časť ( kto bude viesť saldokontá platiteľov a poskytovateľov a ostatných dodávateľov). Jedine v § 10 ods. 3 je uvedené “Štátna pokladnica informuje klienta o realizácii jeho príjmov a výdavkov.” | O | N | Nezrozumiteľná pripomienka |
| 152 | § 7 ods. 1 písmeno c) účtuje o štátnom dlhu (bude tam zahrnutý aj deficit verejných fondov), odvolávka na zákon, ktorý nie je k dispozícii. Ak má byť vyčíslený štátny dlh, vrátane deficitu verejných fondov, je potrebné všetky záväzky evidovať v Štátnej pokladnici, preto musí byť zabezpečený vstup všetkých záväzkov do dňa účinnosti Štátnej pokladnice do systému. Táto problematika nie je spomenutá a ani riešená v žiadnej časti navrhovaného zákona. | O | N | Deficit verejných fondov nie je súčasťou štátneho dlhu. |
| 153 | § 7 ods. 1) písmeno i) a j) nie je zrejmé narábanie s úrokmi a zhodnocovanie, písmeno i) upraviť text na …”zdravotných poisťovní”. | O | N | Nezrozumiteľná pripomienka. |
| 154 | § 7 ods. 1 písmeno p) upraviť text…”Národného úradu práce, Fondu národného majetku Slovenskej republiky a Slovenského pozemkového fondu. | O | A | Upravené. |
| 155 | § 7 ods. 2) doplniť text “. zrealizovať odsúhlasenú platbu klienta len do výšky skutočne dosiahnutých príjmov…”. | O | N | Riešené v § 10. |

156

§7 navrhujeme doplniť nové písmená x) a y) v nasledovnom znení:
              x) utvára a používa na zabezpečenie činnosti systému Štátnej pokladnice vlastný informačný systém,
	y) pre používanie údajov vlastného informačného systému Agentúrou riadenia dlhu a likvidity,       ministerstvom, Národnou bankou Slovenska, daňovými a colnými orgánmi, klientmi, a ďalšími subjektami napríklad Bankovým zúčtovacím centrom Slovenska, definuje a vyhlasuje pravidlá a štandardy komunikácie a dátové rozhrania.
V predloženom paragrafovom znení úplne absentuje návrh na vytvorenie a používanie informačného systému, hoci v dôvodovej správe je uvedený odhad prevádzkových ročných nákladov na informačný systém.
Pokiaľ má organizácia "Štátna pokladnica" viesť účty zdravotných poisťovní (t.j. ako banková inštitúcia), je nevyhnutný prístup zdravotných poisťovní k nim tak, ako v iných bankových inštitúciách a to hneď od počiatku zaradenia zdravotných poisťovní do systému. Pre fungovanie poisťovne je bezpodmienečne nutná jednoznačná denná identifikácia všetkých platieb, ktoré nabehnú za jednotlivé právne tituly na účet poisťovne ( mesačne minimálne 300 tis. platieb).

O

N

Nepovažujeme za účelné riešiť zákonom.

| 157 | § 8 ods. 13) len dôvodová správa obsahuje obmedzenie u kapitálového obstarávania nad 100 mil. Sk, treba jednoznačne definovať v zákone. | O | N | Bude riešené v nižšej právnej forme. |
| 158 | § 9 ods. 6 znie “Úhrady z jediného účtu je oprávnená vykonávať výlučne Štátna pokladnica.” Realizácia úhrad z jediného účtu je zrejmá len nie je jednoznačné kto bude rozhodovať o poradí úhrad. | O | N | Odsúhlasenú platbu je ŠP povinná realizovať v termíne splatnosti. |
| 159 | § 10 ods. 1 bod e) preformulovať “má uložené finančné prostriedky výlučne na účte Štátnej pokladnici.” | O | A | Upravené. |

160

Na záver si opakovane dovoľujeme uviesť zásadnú pripomienku k návrhu zákona o zaradení zdravotných poisťovní do systému Štátnej pokladnice, v ktorom nie je možné súhlasiť so systémom centralizácie príjmov a realizácie výdavkov v rozsahu navrhovaného zákona. Na rozdiel od navrhovaného modelu vo všetkých krajinách EÚ sú úlohy štátu a zdravotných poisťovní jasne od seba oddelené, čo znamená, že v nijakom prípade nie je úlohou Štátnej pokladnice kontrolovať platby zdravotných poisťovní, rozhodovať o nich alebo ich dokonca zastaviť.
Navrhovaný zákon je v navrhnutej dobe účinnosti v zdravotnom poistení prakticky nerealizovateľný a okrem toho, že jeho hlavným výsledkom je nákladnejší spôsob realizácie platieb prostredníctvom ďalšej byrokracie, vyžaduje si právne objasnenie priameho zasahovania do vnútorného riadenia verejno-právnych inštitúcií.
Aj v prípade vypustenia zdravotných poisťovní, nie je možné zákon prakticky zrealizovať bez predchádzajúceho vyriešenia množstva konkrétnych otázok a najmä vypracovania systému finančného manažmentu, zmodernizovania systému účtovníctva, pravidiel finančnej kontroly, nového systému výkazníctva a splnenia ďalších predpokladov, ktoré sa nedajú vyriešiť týmto zákonom, ale bez splnenia ktorých tento zákon dopadne tak ako predchádzajúci zákon o Štátnej pokladnici.
V súčasnej situácii hlboko deficitného systému zdravotného poistenia, kde  výsledkom hospodárenia iba v podmienkach VšZP k 30.6.2001 je deficit zdrojov vo výške 5,7 mld. Sk, je nevyhnutné poznať aspoň základné princípy riešenia dlhov zdravotných poisťovní v rámci Agentúry riadenia dlhu a likvidity.
Zapojenie zdravotných poisťovní ako klientov Štátnej pokladnice, ktorá je opodstatnená pre správu štátnych rozpočtových prostriedkov a proces prideľovania a prerozdeľovania rozpočtových prostriedkov medzi ministerstvami a ich rozpočtovými organizáciami, nie je v súlade s praxou v ostatných krajinách EÚ a nebolo navrhované ani v záverečnej správe projektu “Koncepcia modifikácie projektu štátnej pokladnice SR.”
Zdravotné poisťovne, ako verejno-právne inštitúcie, nehospodária s prostriedkami štátneho rozpočtu, ale s prostriedkami svojich poistencov. Platba štátu za poistencov štátu, ktorá je súčasťou  rozpočtu kapitoly MZ SR, ale rovnako môže byť súčasťou kapitoly Všeobecnej pokladničnej správy, predstavuje menšiu časť príjmov zdravotných poisťovní, čo neoprávňuje priame zasahovanie štátu do vnútorného riadenia týchto inštitúcií ani obmedzovanie ich právomocí uzatvárať zmluvy a vytvárať záväzky. To znamená, že klientom Štátnej pokladnice za túto časť platieb, resp. finančných tokov by malo byť Ministerstvo financií SR rovnako ako je to navrhnuté v ostatných prípadoch finančných vzťahov k inštitúciám, ktoré nie sú štátnymi rozpočtovými organizáciami.
Na základe rekapitulácie najzávažnejších okruhov žiadame rozšíriť okruh subjektov vyňatých z centralizácie príjmov a výdavkov o zdravotné poisťovne (§ 2,ods.b).

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Sociálna poisťovňa

161

S predloženým návrhom zákona, ktorý upravuje postavenie Sociálnej poisťovne ako klienta Štátnej pokladnice vyjadruje Sociálna poisťovňa zásadný nesúhlas z nasledujúcich dôvodov:
•	predložený návrh zákona je v rozpore s Koncepciou reformy sociálneho poistenia, schválenou vládou Slovenskej republiky, ktorá predpokladá vykonávanie systému nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a úrazového poistenia inštitúciou verejnoprávneho charakteru
Jedným zo základných atribútov verejnoprávneho charakteru Sociálnej poisťovne je existencia samosprávnych orgánov, prostredníctvom ktorých sa realizuje správa a riadenie systémov nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia reprezentantmi tých, ktorí sa na financovaní týchto systémov a teda ich tvorbe podieľajú. Navrhované oprávnenia a povinnosti Štátnej pokladnice vo vzťahu k Sociálnej poisťovni však fakticky negujú kompetencie týchto samosprávnych orgánov a nahradzujú ich rozhodovaním “organizáciou štátu”, v dôsledku čoho dochádza k popretiu jedného z najdôležitejších prvkov verejnoprávnosti.
Implementáciou prvkov systému štátnej pokladnice do fungovania Sociálnej poisťovne dochádza k zásadnej zmene jej právneho postavenia; v systéme štátnej pokladnice má mať Sociálna poisťovňa v zásade rovnaké postavenie ako organizácie s priamou väzbou na štátny rozpočet, pritom hospodári s miliardami verejných finančných prostriedkov, ktoré nie sú vo vlastníctve Sociálnej poisťovne, ale ani v priamom vlastníctve štátu.
Systém štátnej pokladnice znemožní budovanie II. piliera povinného sociálneho poistenia, ktorý má byť založený na kapitalizácii zdrojov.
Vedenie jediného účtu štátnej pokladnice znamená popretie princípu hospodárenia s finančnými prostriedkami základných fondov Sociálnej poisťovne, účelovo určených na výplatu dávok nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a úrazového poistenia oddelene od štátneho rozpočtu.
Realizácia všetkých finančných operácií v jednom bankovom mieste je nereálna z dôvodu, že Sociálna poisťovňa mesačne vypláca vyše 1 400 tis. dôchodkov. Hoci absolútna väčšina sa v súčasnosti realizuje hotovostne prostredníctvom Slovenskej pošty, š. p., ktorej Sociálna poisťovňa poukazuje zálohy na 12 výplatných termínov v mesiaci, stále sa rozrastá súbor dôchodcov, ktorí si nechávajú vyplácať dôchodok na osobný účet vedený v banke. V týchto prípadoch ide každá výplata dôchodku osobitne (zvyčajne skupinovým platobným príkazom). Rádovo ide o niekoľko tisícové položky denne len zo samotného ústredia Sociálnej poisťovne. Ďalšie tisícky položiek sa realizujú denne v 38 pobočkách Sociálnej poisťovne, ktoré vyplácajú dávky nemocenského poistenia samostatne zárobkovo činným osobám, zamestnancom malých závodov a zúčtovávajú dávky vyplatené zamestnávateľmi – závodmi. Mesačne Sociálna poisťovňa komunikuje s približne 400 tis. platiteľmi poistného, čo znamená približne 400 tis. bankových operácií mesačne, na 39 bankových miestach.
Systém štátnej pokladnice je administratívne veľmi ťažkopádny a finančne náročný. Zo Sociálnej poisťovne nemôže odísť jediný príkaz na úhradu bez predchádzajúcej kontroly, na ktorej sa zúčastňujú zamestnanci v rôznych organizačných útvaroch a na rôznych stupňoch riadenia. Pokiaľ výkon vecnej a formálnej kontroly bude súčasťou pokladnice, bude to znamenať duplicitu činností a navyše na úrovni pokladnice bez potrebnej štruktúry informácií. V súvislosti so systémom štátnej pokladnice sa rozšíria činnosti Sociálnej poisťovne, čo bude mať  dopad na zvýšenú nákladovosť výkonu nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia.
Základná filozofia návrhu zákona je založená na spravovaní výdavkov, pričom Sociálna poisťovňa v súlade s príslušnými opatreniami Ministerstva financií Slovenskej republiky rozpočtuje a účtuje v nákladoch.
Záverom je nutné konštatovať, že napriek tomu, že predmetný návrh zákona zásadným spôsobom zasahuje do činnosti Sociálnej poisťovne a jej právneho postavenia, predkladacia a ani dôvodová správa neobsahujú argumenty odôvodňujúce začlenenie Sociálnej poisťovne do systému štátnej pokladnice. Takýto legislatívny zámer je z pohľadu Sociálnej poisťovne o to viac nepochopiteľný, že za celú dobu jej existencie nebol spochybnený jej verejnoprávny charakter a v jej činnosti neboli zistené orgánmi štátneho dozoru žiadne závažné nedostatky.

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Technika výdavkového procesu bola upravená tak, aby zohľadňovala systém fondového hospodárenia Sociálnej poisťovne.

Národný úrad práce

162

Národný úrad práce zásadne nesúhlasí so začlenením do štátnej pokladnice v rozsahu ustanovení navrhovaného zákona, ktorý považujeme za nesystémový, nerešpektujúci princípy  postavenia a hospodárenia Národného úradu práce v rozsahu zákona NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov.
Národný úrad práce zásadne nesúhlasí so začlenením do štátnej pokladnice v rozsahu ustanovení navrhovaného zákona, ktorý považujeme za nesystémový, nerešpektujúci princípy  postavenia a hospodárenia Národného úradu práce v rozsahu zákona NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov.
Súčasne poznamenávame, ak by štátna pokladnica mala fungovať pre NÚP ako banková inštitúcia, nie je možné akceptovať termín účinnosti v priebehu kalendárneho roka, najmä v súvislosti so zabezpečovaním odvodov príspevku na poistenie v nezamestnanosti a príspevku do garančného fondu.
Neprijatie navrhovaného riešenia by si nevyhnutne vyžiadalo  zásadnú zmenu zákona o zamestnanosti a Národný úrad práce by musel byť zahrnutý medzi štátne rozpočtové organizácie, čo súčasne nezodpovedá aplikácii zákonných práv EÚ v tejto oblasti.
Začlenením NÚP do systému štátnej pokladnice sa  potiera základný princíp hospodárenia verejnoprávnej inštitúcie, založenej na rozhodovaní samosprávnych orgánov na tripartitnom princípe.
Hospodárenie NÚP na fondovom princípe je zabezpečované osobitným režimom tvorby  jednotlivých fondov a ich použitia, kedy na rozdiel od rozpočtových a príspevkových organizácií sa zabezpečuje hospodárenie organizácie v časti fondov nie cez výdavky ale cez náklady.
Mimoriadne ťažkopádna a administratívne veľmi náročná sa javí v systéme štátnej pokladnice úhrada jednotlivých platieb vo väzbe na špecifické druhy platieb NÚP, najmä v oblasti pasívnej politiky trhu práce (t.j. úhrada podpôr v nezamestnanosti) a aktívnej politiky trhu práce.
V tejto súvislosti upozorňujeme, že rozpočet NÚP, schvaľovaný každoročne v Národnej rade SR, predovšetkým v oblasti výdavkov základného fondu je len rámcový, nakoľko výplata podpôr v nezamestnanosti, ako dávka hmotného zabezpečenia nezamestnaného občana, má obligatórny charakter, t.j. je nárokovateľná. Vzhľadom na premenlivosť týchto dávok, v súvislosti s rozkolísanou mierou nezamestnanosti, nie je možné v časovom horizonte jedného roka stanoviť výšku jednotlivých dávok. Upresňovanie potreby výplat dávok v nezamestnanosti sa kvantifikuje v súlade s "Pravidlami financovania a hospodárenia NÚP" v štvrťročných intervaloch s tým, že tieto sa mesačne (cca 5 dní pred realizáciou) ešte korigujú v súvislosti s nepredvídanými špecifikami a zmenami na trhu práce v jednotlivých regiónoch SR. Vzhľadom k tomu, že NÚP vypláca mesačne cca 100 tisíc evidovaným nezamestnaným uvedenú dávku prostredníctvom 79 okresných úradov práce, je nepredstaviteľné zabezpečiť plynulé a bezrizikové financovanie týchto dávok v navrhovanom systéme štátnej pokladnice. Keďže sa jedná o výplatu podpôr v nezamestnanosti, ako jediného zdroja príjmov evidovaných nezamestnaných, je potrebné zdôrazniť aj sociálny rozmer tohto problému.
Nemenej závažnou oblasťou je financovanie výdavkov z garančného fondu, z ktorého sa zabezpečuje uspokojovanie nárokov zamestnancov z pracovného pomeru vo forme peňažnej náhrady, ak zamestnávateľ nemohol uspokojovať tieto nároky, pretože sa stal platobne neschopným.
Z dôvodu absolútnej  nepredvídateľnosti týchto výdavkov, vo väzbe na zákonom o zamestnanosti stanovené podmienky ich vyplácania, je  nemožné ich zapracovať do podrobného rozpočtu NÚP, ako aj do podrobného finančného plánu výdavkov. V súlade so špecifickým charakterom týchto výdavkov nie je možné stanoviť časový horizont ich čerpania v danom roku.
V súvislosti s pripravovaným jednotným výberom príspevkov na poistenie v nezamestnanosti spolu s výberom poistného do Sociálnej poisťovne, kde sa uvažuje so zavedením osobných účtov poistencov a tiež s akcentom na poistný princíp v oblasti platenia poistenia v nezamestnanosti sa uvažuje s kapitalizáciou zdrojov NÚP. Navrhovaný systém používania dočasne voľných zdrojov NÚP na krytie deficitu v rámci financovania štátnej pokladnice je však v protiklade s uvažovanou kapitalizáciou.

Z

N
Po prerokovaní predkladateľ netrvá na pripomienke.

Technika výdavkového procesu bola upravená tak, aby zohľadňovala systém fondového hospodárenia Národného úradu práce.

163

K § 2 
Žiadame preformulovať tak, aby aplikácia tohto ustanovenia vystihovala a rešpektovala rozdielne postavenie a hospodárenie subjektov napojených priamo na štátny rozpočet / rozpočtové a príspevkové organizácie/ a špecifiká verejnoprávnych inštitúcií v tejto oblasti.

O

N

164

K § 7 
ods. 1 písm.  p)
V navrhovanom zákone nie je doriešený odlišný termín uzatvárania vykazovaných údajov hospodárenia za rozpočtový rok, t.j. do 31.12. bežného roka pre rozpočtové a príspevkové organizácie  a do 31.3. nasledujúceho roka pre NÚP, z čoho následne vyplýva z časového hľadiska rozdielnosť vykazovaných údajov hospodárenia za jednotlivé účtovné jednotky.

O

A

Termíny budú určené všeobecne záväzným právnym predpisom.

165

K § 7 
ods. 1 písm. w)
Osobitný predpis nie je schválený a nie je k dispozícii ani návrh  zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite.

O

N

V súčasnosti v NR SR.

166

K § 8 
Navrhované znenie nie je možné uplatňovať v podmienkach NÚP,  nakoľko rozpočtovanie a realizácia rozpočtu sa odlišuje od štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií (zostavovanie rozpočtu, účtovanie o skutočných výdavkoch a nákladoch, vedenie účtovníctva podľa viacerých účtovných osnov a postupov účtovania). V navrhovanom zákone nie je riešená kontinuita účtovníctva v systéme štátnej pokladnice a uplatňovaného účtovníctva v podmienkach NÚP, čo by nevyhnutne znamenalo viesť dvojaké účtovníctvo a dva druhy rozpočtov. Národný úrad práce bude musieť rozpočtovať a  účtovať  príjmy a výdavky v zmysle platnej rozpočtovej klasifikácie pre systém štátnej pokladnice a súčasne bude vykazovať rozpočet podľa zákona o zamestnanosti a účtovať náklady a výnosy  s časovým   rozlíšením pre systém našej účtovnej jednotky. Spracovávanie a vykazovanie rozpočtu v súlade so zákonom o zamestnanosti a účtovanie o nákladoch a výnosoch  vytvára skutočne reálny obraz hospodárenia NÚP za príslušné účtovné obdobie. Sledovanie len príjmov a výdavkov Národného úradu práce v systéme štátnej pokladnice dáva prehľad  len o finančných tokoch NÚP a nie o výsledkoch hospodárenia v rozsahu zákona o zamestnanosti a zákona o účtovníctve vrátane postupov účtovania.

O

A

Doplnený nový § 9.

167

§ 8, ods. 12
V návrhu "Zákona o systéme ŠP ..." sa oblasť kontroly javí ako formálna, avšak administratívne a finančne náročná. Treba zdôrazniť, že NÚP zabezpečuje ochranu hospodárenia s verejnými prostriedkami vo svojom systéme mimoriadne dôsledne. Každý príkaz na úhradu musí pred realizáciou prejsť vecnou a formálnou kontrolou na rôznych organizačných útvaroch a rôznych stupňoch riadenia.

O

N

Pripomienka je v súlade so znením citovaného odseku

168

K § 9  
Nie je uvedené postavenie NÚP pri stanovovaní úrokových sadzieb.

O

A

Úrokové sadzby budú stanovené v dohode.

169

K § 10 
ods. 1 písm. h)
Navrhované znenie nezahŕňa majetok Národného úradu práce, na ktorý sa nevzťahuje zákon č. 278/1993 Z.z. v znení neskorších predpisov.

O

N

Ide výlučne o majetok štátu.

170

K § 10
ods. 1 písm. i )
Navrhované znenie považujeme za duplicitné, nakoľko v zákone o zamestnanosti je táto povinnosť uložená v ustanovení § 78.

O

A

Upravené.

FNM SR | | K 5.9.2001 bez pripomienok. | | | |

171

Navrhujeme upraviť § 2 ods. 2 tak, že z doterajšieho textu sa v 2. a 3.  riadku vypustia slová "Fond národného majetku Slovenskej  republiky" a v závere tohto odseku za poslednú bodkočiarku sa  doplnia slová:
 "Fond národného majetku Slovenskej republiky je klientom  Štátnej pokladnice v rozsahu rozpočtu nákladov spojených  s jeho činnosťou a použitia jeho majetku v súlade  s rozhodnutím vlády Slovenskej republiky 7);"  Poznámka pod čiarou k odkazu 7) znie (ďalšie poznámky sa  prečíslujú):
 7) § 27 ods. 2, § 28 ods. 3 písm. b) a § 32 ods. 3 zákona č.  92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné  osoby v znení neskorších predpisov"

O

A

Upravené.

| 172 | Upraviť § 7 ods. 4 návrhu zákona tak, že v písm.  a) tohto ustanovenia sa vypustia slová "Fond národného  majetku Slovenskej republiky", a doplní sa nové písmeno  c) tohto znenia:  "c) Fond národného majetku je rozpočet nákladov spojených  s činnosťou Fondu národného majetku Slovenskej republiky  a použitie majetku Fondu národného majetku Slovenskej  republiky v súlade s rozhodnutím vlády Slovenskej  republiky 7)". | O | A | Upravené. |

173

Vzhľadom na ustanovenie § 30 zákona č. 92/1991 Zb. nie je možné vylúčiť voči FNM výkon súdneho rozhodnutia odpísaním z účtu tak, ako sa s tým počíta v § 12 ods. 6 návrhu zákona. Podobná situácia je aj v Slovenskom pozemkovom fonde. Navrhujeme preto § 12 ods. 6 zmeniť takto: 
"(6) Prostriedky na účte klienta, s výnimkou Fondu národného  majetku a Slovenského pozemkového fondu, nepodliehajú výkonu  rozhodnutia odpísaním z účtu 24)."

O

A

Upravené.

| 174 | Návrh zákona neupravuje zmluvné vzťahy medzi Štátnou pokladnicou a klientom pri zriadení a vedení účtov klienta. Keďže Štátna pokladnica nie je bankou, ustanovenia Obchodného zákonníka, ktoré upravujú zmluvné vzťahy tohto druhu medzi bankou a majiteľom účtu (napríklad § 708 až 719), nie sú bez ďalšieho použiteľné. Navrhujeme preto upraviť túto otázku v spoločných ustanoveniach v piatej časti návrhu zákona, a to doplnením § 18 o nový odsek 3 tohto znenia:  "(3) Pokiaľ tento zákon neustanovuje inak, vzťahy medzi Štátnou  pokladnicou a klientom pri zriadení a vedení účtu sa  spravujú ustanoveniami osobitného predpisu 26)." Poznámka pod čiarou k odkazu 26) znie (ďalšie poznámky sa prečíslujú): "26) Zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších  predpisov." | O | N | MF SR nepovažuje za potrebné upravovať osobitným predpisom. |
| 175 | Zároveň navrhujeme názov piatej časti zákona upraviť takto: "Spoločné, prechodné a zrušovacie ustanovenia". | O | A | Upravené. |
| 176 | V § 2 ods. 4 v záujme spresnenia textu navrhujeme záver tohto ustanovenia upraviť takto: "...sa rozumie centralizovaný zoznam majetku štátu a centralizovaný zoznam správcov majetku štátu". | O | A | Upravené. |
| 177 | V § 6 ods. 1 písm. j) je v záujme zrozumiteľnosti potrebné za slovami "na účte" vypustiť čiarku. | O | A | Upravené. |
| 178 | V § 6 ods. 1 písm. o) navrhujeme text spresniť v súlade s § 1 ods. 4 - má ísť zrejme o "centrálny register majetku vo vlastníctve Slovenskej republiky". | O | A | Upravené. |
| 179 | V § 6 ods. 3 navrhujeme začiatok vety spresniť takto: "Odsúhlasené platby, uhrádzané na základe faktúry ..."; upozorňujeme, že § 9 nemá odsek 13 (ide asi o § 8), a § 10 nemá  odsek 10. | O | A | Upravené. |
| 180 | V § 9 ods. 7 navrhujeme za slová " po vykonaní predbežnej finančnej kontroly a priebežnej finančnej kontroly" umiestniť v záujme lepšej zrozumiteľnosti odkaz 18). | O | A | Upravené. |
| 181 | V § 9 ods. 8 v záujme zrozumiteľnosti navrhujeme upraviť text druhej vety takto: "V prípade ak je súčet objemu platby stanoveného v žiadosti o realizáciu platby a celkového objemu už odsúhlasených platieb klienta v nesúlade s finančným plánom úhrad alebo s voľným zostatkom finančných prostriedkov na účte klienta, Štátna pokladnica neodsúhlasí žiadosť o realizáciu platby, o čom informuje klienta najneskôr do jedného pracovného dňa odo dňa predloženia žiadosti.” | O | A | Upravené. |
| 182 | V § 12 ods. 4 navrhujeme spresniť text takto: (4) Štátna pokladnica je povinná poskytnúť klientovi ..." | O | A | Upravené. |
| 183 | V § 19 ods. 3 navrhujeme začiatok textu spresniť takto: "(3) Lehota realizácie platieb uhrádzaných na základe faktúry..." | O | A | Upravené. |
Úrad vlády Slovenskej republiky – Inštitút pre aproximáciu práva | 184 | Predkladateľ v doložke zlučiteľnosti konštatuje, že v práve EÚ sú otázky rozpočtu súvisiace so systémom štátnej pokladnice upravené v č. 104  Zmluvy o založení ES a v Protokole o postupe pri nadmernom deficite.  Návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi priority aproximácie práva uvedené v Európskej dohode o pridružení alebo v Bielej knihe.  Rozpočtová politika je však predmetom aproximácie podľa NPAA, Partnerstva pre vstup a screeningu.  S týmto konštatovaním SIAP súhlasí, avšak ako zásadnú pripomienku predkladateľa upozorňujeme na skutočnosť, že vzhľadom na bod č.3 a bod č.5 doložky zlučiteľnosti je nutné upraviť bod č.6 keďže z jeho znenia nie je možné určiť stupeň kompatibility s právnou normou EÚ. | Z | A | Upravené. |

Slovenská informačná služba

185

K § 8 ods. 4,5,7,9,10 a 12:
Podľa § 267 zákona č. 73/1998 Z.z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže SR a Železničnej polície, v znení neskorších predpisov , ak je to nevyhnutné pre utajenie činnosti alebo totožnosti policajta (príslušníka Slovenskej informačnej služby) alebo plnenia úloh Policajného zboru Slovenskej informačnej služby), môže služobný úrad používať osobitné spôsoby vykazovania údajov pri hospodárení s prostriedkami štátneho rozpočtu vrátane devízového hospodárstva. V predloženom návrhu nie je brané  do úvahy, že Slovenská informačná služba nemôže mať generálne uložené predkladať podrobné údaje v procese zakladania výdavkov, a ani v procese ich realizácie.
Túto pripomienku považuje Slovenská informačná služba za zásadnú.

Z

A

Upravené. Doplnené.

186

K§ 8 ods. 13
Vykonávanie finančných kontrol ešte aj Štátnou pokladnicou v Slovenskej informačnej službe je nad rámec účelu a rozsahu ustanovení § 5 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č 46/1993 Z.z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov.
       Kontrolu Slovenskej informačnej služby , a to vrátane čerpania jej rozpočtu, vykonáva Národná rada Slovenskej republiky, ktorá na tento účel zriaďuje zo svojich poslancov osobitný kontrolný orgán (výbor). Duplicitné vykonávanie kontroly zamestnancami Štátnej pokladnice znamená prejav nedôvery k činnosti a kvalifikovanosti poslancov zvolených Národnou radou Slovenskej republiky do osobitného kontrolného výboru. Za najdôležitejšie považujeme, že členovia osobitného kontrolného výboru sú priamo v zákone zaviazaní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli pri výkone svojej funkcie, a to aj po skončení výkonu funkcie. V záujme ochrany Slovenskej informačnej služby nie je vhodné, aby sa s utajovanými skutočnosťami oboznamovali ďalšie osoby.
Túto pripomienku považuje Slovenská informačná služba za zásadnú

Z

A

Upravené. Doplnené

187

k § 10 ods. 1 písm. f):
        Dislokácia objektov Slovenskej informačnej služby bola podľa predchádzajúcich predpisov predmetom štátneho tajomstva, v nadväznosti na to aj podľa zákona č. 241/2001 Z. z. budú  tieto údaje označené ako ”Tajné”. Z uvedených dôvodov nesúhlasíme s tým, aby sa ustanovenia § 10 ods. 1 písm. f) a nadväzujúceho § 16 v predloženom znení vzťahovali na Slovenskú informačnú službu.
Túto pripomienku považuje Slovenská informačná služba za zásadnú

Z

N
Predkladateľ po prerokovaní netrvá na zásadnej pripomienke.

SIS je správcom majetku štátu. Výnos týkajúci sa centrálneho registra majetku štátu bude zohľadňovať osobitosti SIS.

188

Žiadame, aby v štvrtej časti bol na konci vložený nový § 16, ktorý vrátane nadpisu a poznámky pod čiarou znie:
§ 16
Vzťahy k informačnej službe
(1)	Slovenská informačná služba je oprávnená v rozsahu svojej pôsobnosti žiadať od Štátnej pokladnice poskytovanie podkladov a informácií potrebných na plnenie úloh ustanovených osobitným predpisom  ^20).
(2)	Štátna pokladnica je povinná podklady a informácie požadované podľa odseku 1 poskytnúť”.
       Poznámka pod čiarou k odkazu ^20) znie: “§ 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.
        46/1993 Z.z. o Slovenskej informačnej službe v znení zákona č. 72/1995 Z.z., zákona č. 73/1998 Z. z. a zákona č. 256/1999 Z.z.”
Doterajšie § 16 a 17 sa označia ako § 17 a 18.

Odôvodnenie:
          Je nutné umožniť Slovenskej informačnej službe prístup k informáciám dôležitým  pre plnenie jej zákonom uložených úloh. Je pravdepodobné, že rovnakú požiadavku uplatní tiež Ministerstvo vnútra SR pre svoje orgány policajného zboru. Tieto požiadavky možno zlúčiť do jedného paragrafu.
Túto pripomienku považuje Slovenská informačná služba za zásadnú

Z

A

Doplnené do § 10.

189

Do piatej časti návrhu zákona navrhujeme zapracovať splnomocňujúce ustanovenie v tomto znení:
“§....
Ministerstvo po dohode so Slovenskou informačnou službou ustanoví všeobecne záväzným právnym predpisom podrobnosti vykonávania tohto zákona klientom Slovenská informačná služba”.

     V nadväznosti na toto doplnenie treba doplniť aj názov piatej časti o slovo “splnomocňujúce”.
Odôvodnenie:
Považujeme za nutné, aby podmienky pre realizáciu uvedeného zákona Slovenskou informačnou službou zodpovedali jej postaveniu a poslaniu, resp. aby táto realizácia umožňovala plnenie jej úloh pri zachovaní nevyhnutnej zákonom ustanovenej miery utajenia.
Túto pripomienku považuje Slovenská informačná služba za zásadnú.

Z

N
Predkladateľ po prerokovaní netrvá na zásadnej pripomienke.

Osobitosti postavenia SIS budú upravené vo výnosoch MF SR. Nepovažujeme za účelné dopracovať osobitné splnomocnenie.

190

Nad rámec predloženého návrhu odporúčame uvážiť doplnenie § 5 o nasledovný odsek:
“(X) Riaditeľ predkladá ministrovi na schválenie návrh štatútu a organizačného poriadku Štátnej pokladnice”.
Odôvodnenie:
Uvedené základné dokumenty by nemali chýbať žiadnej zo štátnych rozpočtových organizácií, vzhľadom na význam novoutvoreného subjektu považujeme za vhodné ich tvorbu zakotviť priamo v zákone.

O

N

191

K čl. II, k bodu 17: Ďalším problémom, ktorý pre Slovenskú informačnú službu vznikne po prijatí predloženého návrhu zákona, je ďalšie fungovanie preddavkových organizácií už bez samostatných účtov. Týmto bude odobratá možnosť utajovania dislokácie objektov Slovenskej informačnej služby a osôb zabezpečujúcich pre Slovenskú informačnú službu dodávky služieb a tovarov v rámci bežných obchodných stykov.
Slovenská informačná služba, v záujme utajenia svojej činnosti a totožnosti svojich príslušníkov, v značnej miere vykonáva úhrady za nákup tovarov a služieb v hotovosti. V rovnakom záujme sa vykonávajú výplaty služobných príjmov príslušníkom v hotovosti prostredníctvom služobného úradu. Ustanovenie limitu peňažnej hotovosti všeobecne záväzným právnym predpisom by znamenalo elimináciu týchto možností.  Aj túto problematiku je možné riešiť vydaním osobitného všeobecne záväzného právneho predpisu, ako navrhujeme v predchádzajúcom texte.
Sme toho názoru, že je nutné do nášho právneho poriadku implementovať postupy, ktoré sa používajú pre financovanie bezpečnostných služieb v štátoch Európskej únie.

O

A

Limit hotovosti sa po úprave nebude vzťahovať na SIS.

Slovenský rozhlas

192

Predmetný návrh zákona nie je formulovaný jasne a jednoznačne z neho nevyplýva, či verejnoprávny Slovenský rozhlas má byť riadnym klientom štátnej pokladnice, resp. má byť napojený na štátnu pokladnicu len bežným transferom – finančnými prostriedkami zo štátneho rozpočtu – kód podľa rozpočtovej klasifikácie 641005.  Túto skutočnosť je však potrebné jednoznačne formulovať v návrhu zákona, že štátna pokladnica bude viesť a spravovať pre klienta – Slovenský rozhlas výlučne finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, poskytované formou bežného transferu.  Bolo by neprípustné, aby ostatné vlastné finančné zdroje SRo spravovala štátna pokladnica, pretože by to bolo jednoznačne v rozpore s postavením SRo ako verejnoprávnej inštitúcie, nezávislej od štátnej a politickej moci a ďalej v zásadnom rozpore s platným znením zákona o koncesionárskych poplatkoch ale aj s pripravovaným návrhom zákona o SRo a návrhom zákona o STV.
Nášmu stanovisku predchádzala telefonická konzultácia s pracovníkom Útvaru projektu štátnej pokladnice, ktorý potvrdil, že štátna pokladnica má spravovať pre SRo a STV len prostriedky zo štátneho rozpočtu.  Rovnako Ing. Kováčová z odboru štátneho záverečného účtu MF SR v súvislosti s vedením účtov v Národnej banke Slovenska potvrdila, že SRo sa netýka povinnosť previesť vlastné finančné prostriedky SRo z komerčných bánk do NBS, okrem prostriedkov štátneho rozpočtu.

Z

A

Upravené. Slovenský rozhlas je klientom ŠP len pre prostriedky poskytované zo štátneho rozpočtu formou transferu.

Legislatívna rada vlády SR | 193 | Návrh zákona je na rokovanie legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky predkladaný so zásadnými rozpormi spočívajúcimi v nesúhlase Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní, Národného úradu práce a Slovenskej televízie so začlenením týchto inštitúcií do systéme štátnej pokladnice. | | | Konštatovanie. |
| 194 | Súčasťou dôvodovej správy je zhodnotenie finančného dosahu navrhovanej právnej úpravy a jej dopadu na zvýšenie počtu zamestnancov. Predkladateľ v dôvodovej správe neuvádza, či návrh bol predmetom rokovania Rady hospodárskej a sociálnej dohody SR, resp. či takéto prerokovanie nie je potrebné. | | | Konštatovanie. |

195

K názvu:
- odporúčame zmeniť názov návrhu zákona, napríklad: “o zriadení Štátnej pokladnice”.

O

N

MF SR trvá na pôvodnom názve návrhu zákona.

196

K § 1:
- odporúčame zameniť poradie písmen a) a b).

O

N

Vo vzťahu na prechádzajúcu pripomienky nepovažujeme za účelné meniť poradie.

197

K § 2:
- v poznámke pod čiarou k odkazu 2) je potrebné uvádzať úplnú citáciu zákona NR SR č. 303/1995 Z.z.;
- v písmene c) odporúčame slová “napríklad uzavretie zmluvy o dielo na dodávku tovarov alebo služieb, objednávka, rozhodnutie o transfere z verejného rozpočtu” vložiť na koniec písm. c).

O

A

Upravené.

198

K § 4:
- v odseku 3 odporúčame nahradiť slová “Na čele” inými vhodnejšími slovami a doplniť ustanovenia o oprávneniach riaditeľa do § 5.

O

A

Upravené.

199

K § 5:
- v odseku 1 odporúčame slovo “menuje” nahradiť slovom “vymenúva”;
- v odseku 2 odporúčame slová “je možné” nahradiť slovom “možno”.

O

A

Upravené.

200

K § 6:
- v odseku 1 je potrebné nahradiť odkaz “§ 5 ods. 5 a 8” odkazom “§ 5 ods. 5 a 7”;
- odporúčame zosúladiť ustanovenie odseku 1 s ustanovením § 5 ods. 7, keďže pri riaditeľovi sa hovorí o pracovnoprávnom vzťahu a pri ostatných zamestnancoch sa odkazuje na zákon o štátnej službe, resp. verejnej službe.

O

A

Upravené.

201

K § 7:
- v odseku 1 písm. j) navrhujeme slovo “požiadania” nahradiť slovom “žiadosti”;
- v odseku 1 písm. n) je potrebné vysvetliť čo sa rozumie pod centrálnym registrom majetku štátu, keďže zákon o správe majetku štátu takúto inštitúciu nepozná;
- v odseku 1 písm. r) odporúčame zúžiť poskytované údaje na údaje týkajúce sa činnosti Štátnej pokladnice;
- v odseku 1 písm. t) odporúčame vypustiť, pretože vykonávanie kontroly je upravené v návrhu zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite.

O

A

Upravené.

202

K § 8:
- v odseku 1 odporúčame čiarku za slovami “zdravotných poisťovní” nahradiť slovami “a iných” a podobnú úpravu vykonať aj v odseku 6 v prvej vete;
- odsek 4 odporúčame upraviť, pretože sa používa legislatívna skratka pre dva rozdielne pojmy a následne sa táto skratka definuje z hľadiska obsahu, nie je teda zrejmý rozdiel medzi vlastným podrobným rozpočtom a vlastným schváleným podrobným rozpočtom;
- v odseku 5 v poslednej vete je potrebné slovo “stanovenom” nahradiť slovom “ustanovenom” a podobnú úpravu vykonať aj v odseku 6 v poslednej vete;
- v odseku 8 odporúčame upresniť, kto určuje termín aktualizácie a ak je tento termín ustanovený v zákone, je potrebné slovo “určených” nahradiť slovom “ustanovených” s prípadným odkazom na osobitný predpis, ak sú tieto termíny ustanovené osobitným predpisom.

O

A

Upravené.

203

K § 10:
- v odseku 1 písm. c) je potrebné slovo “určí” nahradiť slovom “ustanoví”;
- v odseku 1 písm. c), g) a i) sa počíta s vydaním vykonávacích právnych predpisov, ktoré však nie sú k návrhu zákona priložené;
- v odseku 1 písm. g) odporúčame v dôvodovej správe podrobne vysvetliť aký význam bude mať odpisovanie majetku v prípade napr. rozpočtových organizácií a slovo “upraví” nahradiť slovom “ustanoví”;
- v odseku 1 písm. i) je potrebné slová “upravené vo všeobecne záväznom právnom predpise vydaným ministerstvom” nahradiť slovami “ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo”;
- do odseku 2 odporúčame doplniť ustanovenie pre prípad, že klient nesplní povinnosť podľa poslednej vety.

O

A

Upravené.

204

K § 13:
- v poznámke pod čiarou k odkazu 19) odporúčame nahradiť citáciu § 95 ods. 2 správnou citáciou a aj názov zákona uvádzať v plnej citácii.

O

A

Upravené.

205

K § 14:
- upozorňujeme na to, že ustanovenie tohto paragrafu môže byť v rozpore s ustanoveniami vyhlášky č. 275/1994 Z.z. o zásadách platobného styku medzi bankami, ktorá taxatívne ustanovuje kto je účastníkom medzibankového platobného styku – v nadväznosti na túto pripomienku bude potrebné upraviť aj § 3 návrhu.

O

A

Upravené. Vypustené. Guvernér NBS požiadaný o vypracovanie novely citovanej vyhlášky.

206

K § 16:
- odporúčame toto ustanovenie vypustiť, pretože podobná povinnosť správcu je ustanovená v zákone NR SR č. 278/1993 Z.z. a týmto zákonom nie je možné zasahovať do predmetu úpravy zákona NR SR č. 278/1993 Z.z. ak to tento nepripúšťa.

O

N

Povinnosť správcov majetku štátu ustanovená v citovanom zákone sa dotýka výhradne STV a SRo. Návrh zákona ukladá obdobnú povinnosť všetkým správcom majetku štátu.

207

K čl. VI, VII, IX až XI a XIV:
- tieto články odporúčame vypustiť, vzhľadom na to, že vláda SR schválila 26. septembra návrh zákona, ktorým sa rušia predmetné štátne fondy.

O

N

Návrh zákona je pripravený na aktuálny právny stav. V prípade schválenia zákona o zrušení štátnych fondov budú navrhované články vypustené.

Najvyšší súd Slovenskej republiky | | Bez pripomienok. | | | |
Generálna prokuratúra SR | 208 | Podľa § 7 ods. 3 návrhu zákona “odsúhlasené platby realizované na základe vystavenej faktúry, Štátna pokladnica realizuje najskôr za 14 kalendárnych dní odo dňa predloženia žiadosti o realizáciu platby a najneskôr do termínu splatnosti”.  Vzhľadom na to, že prevažná väčšina faktúr má splatnosť do 14 dní, termín na realizáciu platby Štátnou pokladnicou by bolo žiadúce skrátiť na 10 dní, aby aj klient mal časový priestor na spracovanie žiadosti o realizáciu platby.  Návrh zákona neobsahuje ustanovenie o tom, kto uhradí penále dodávateľovi v prípade oneskorenej úhrady faktúry. | O | A | Upravené. |
| 209 | Rovnako návrh zákona nerieši platenie penále za oneskorený odvod poistného do poistných fondov a Národnému úradu práce spôsobené Štátnou pokladnicou. | | | Konštatovanie - rieši § 7 ods. 3. |
| 210 | Okrem toho je potrebné v § 5 ods. 1 slovo “menuje” nahradiť slovom “vymenúva” a v druhom a treťom odseku navrhujeme vypustiť slovo “náležitý” pre nadbytočnosť. | O | A | Upravené. |
| 211 | V § 5 ods. 4 navrhujeme vypustiť slová pred bodkočiarkou: “a čin spáchaný v súvislosti s výkonom povolania” a posledné dve slová textu nahradiť slovami “tri mesiace”. | O | A | Upravené. |
| 212 | Pri § 6 ods. 1 upozorňujeme, že § 5 nemá odsek 8. | O | C | Upravené. |
| 213 | V neposlednom rade je potrebné vypustiť články VI, VII, IX, X, XI, XII a XIV pre ich neaktuálnosť. | O | N | Návrh zákona je pripravený na aktuálny právny stav. Po schválení zákona o zrušení štátnych fondov bude možné citované znenie vypustiť. |

Slovenský pozemkový fond

214

Dňa 5. 6. 2000 sme sa zúčastnili prezentácie návrh systému štátnej pokladnice v SR vo vzdelávacom stredisku MF SR. Následne, listom č. 59318286 zo dňa 6.6.2000, adresovaným Vášmu útvaru, sme uplatnili  viaceré pripomienky k systému štátnej pokladnice, v ktorých sme poukázali na špecifiká Slovenského pozemkového fondu vyplývajúce z jeho zákonmi stanovených  činností a funkcií. Ako však vyplýva z navrhovaného zákona, Slovenský pozemkový fond je “klientom” Štátnej pokladnice , na ktorého sa potom i  vzťahujú všetky tie ustanovenia navrhovaného zákona, ktoré upravujú povinnosti klientov  a postup Štátnej pokladnice voči klientom všeobecne, a tie ustanovenia zákona v ktorých sú upravené niektoré jeho povinnosti ako osobitne (napr. § 8 ods. 6 navrhovaného zákona). Ani tieto však celkom nevystihujú osobitosti  postavenia Slovenského pozemkového fondu  popri Sociálnej poisťovni,  Národnému úradu práce a pod. Fond  hospodári na princípe samofinancovania. Nie je zriadený na podnikanie a s nehnuteľnosťami vo vlastníctve štátu a nehnuteľnosťami neznámych vlastníkov tak , ako sú  vymedzené zákonom  nakladá výlučne len spôsobom a za splnení podmienok, ktoré určuje zákon. Príjmy z takéhoto nakladania mu patria a používa ich spôsobom a na účely taktiež ustanovené zákonom ( napr. poskytuje finančné náhrady oprávneným osobám – reštituentom - v prípadoch, kedy povinnou osobou je štát).  Len na malú časť majetku vo vlastníctve štátu (budovy na území SR, v ktorých má sídlo) , sa vzťahujú ustanovenia zákona 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. Pokiaľ ide o príjmy z nakladania s nehnuteľnosťami neznámych vlastníkov, patria mu len dovtedy, kým sa neznámy vlastník nestane známym, čo fond svojou činnosťou nemôže ovplyvniť, ani predvídať; príjem z predaja (za vyvlastnenie) takýchto nehnuteľností deponuje na svojom účte 10 rokov od predaja. Ak sa však neznámy vlastník stane známym, je povinný mu príslušnú sumu vyplatiť.
Na fond sa nevzťahuje zákon č. 263/1999 Z.z. o verejnom obstarávaní tovarov, prác a služieb.
Úlohy, ktoré fond plní (poskytovanie reštitučných náhrad  za štát, vysporiadavanie záhradkárskych osád a pod.), oblasť zmluvných vzťahov, fakturácia a vymáhanie pohľadávok sú značne administratívne a časovo náročné. Vstupom ďalšieho článku – Štátnej pokladnice – sa tento proces môže ešte predĺžiť.
Vo vyššie citovanom liste sme okrem týchto skutočností, poukázali i na to, že fond má finančné prostriedky uložené na termínovanom vklade na účte v Poľnobanke a.s., ako zdrojové krytie pri úverovaní poľnohospodárskej prvovýroby s komerčným úročením pre fond na úrovni diskontnej sadzby vyhlásenej NBS. Podkladom je dohoda Ministerstva pôdohospodárstva, fondu a Poľnobanky a.s.  Na túto skutočnosť sa však tiež v navrhovanom zákone neprihliada.
Sme toho názoru, že vyššie naznačené špecifiká postavenia fondu by mali byť v navrhovanom zákone zohľadnené.

Konštatovanie.

| 215 | V § 7 ods. 2 odporúčame doplniť, či i v prípade, že s klientom bola dohodnutá kratšia lehota na realizáciu platby  ako 14 dní, bude klient v omeškaní s platením vrátane  z toho plynúcimi dôsledkov. | O | N | Na základe tohto ustanovenia si klient nemôže dohodnúť kratšiu lehotu splatnosti ako 10 dní. |

216

.. K § 8
        v odseku 3 odporúčame doplniť o túto vetu : “ Ak  výdavky Slovenského pozemkového fondu výnimočne presiahnu výšku skutočne dosiahnutých príjmov, štátna pokladnica realizuje  jeho výdavky z rezervného fondu **) Slovenského pozemkového fondu.”
Poznámka pod čiarou k odkazu **) znie : 
**) §  34a ods. 6 zákona  Slovenskej národnej rady  č. 330/1991 Zb. v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/2001 Z.z.  o pozemkových  úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, okresných úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách.”.

     Odôvodnenie: Slovenský pozemkový fond plní úlohy a vykonáva svoju činnosť podľa príslušných zákonov ( zákon č. 229/1991 Zb. v znení neskorších predpisov, zákona č. 330/1991 Zb. v znení neskorších predpisov, zákona č. 180/1995 Z.z.. v znení neskorších predpisov a ďalších), ktoré  okrem iného i vymedzujú, akým spôsobom má  nakladať s nehnuteľnosťami,  ktoré spravuje a s ktorými nakladá. Môže dôjsť k tomu, že v dôsledku objektívnych a nepredvídaných príčin (sucho, povodne alebo iná živelná pohroma a pod.)  nedosiahne plánované príjmy  a nebude môcť plniť svoje záväzky. Na preklenutie prípadného záporného hospodárskeho výsledku si preto vytváral rezervný fond. Od účinnosti zákona č. 256/2001 Z.z., ktorým sa zákon č. 330/1991 Zb. novelizoval povinnosť vytvárať rezervný fond i účel, na  aký ho možno použiť je  zakotvená v zákone. Navrhovaným doplnením odseku 3 sa reaguje na existujúci  stav a súčasne sa predíde pochybnostiam  o tom, ako v takýchto výnimočných situáciách postupovať.

O

A

Upravené.

| 217 | V § 8 ods. 3 odporúčame  v štvrtej vete pred slová “ustanoví ministerstvo” vložiť slová  “spôsob ich predkladania a spôsob ich vrátenia “ . V danom prípade môže ísť o náročný proces tak z hľadiska nákladov (finančné) ako aj z hľadiska ochrany dokladov. | O | A | Upravené. |
| 218 | V § 8 ods. 15  - klientom sa rozumie zrejme i Slovenský pozemkový fond. Odporúčame však zvážiť, či  i na činnosť podľa tohto odseku je potrebný všeobecne záväzný predpis  ministerstva, ako vyplýva z ustanovenia odseku 16. | O | A | Upravené. |
Združenie miest a obcí Slovenska | 219 | ZMOS konštatuje, že návrh zákona je spracovaný v súlade so závermi z rokovania medzi MF SR a ZMOS zo dňa 9.6.2000 a územná samospráva nie je zaradená do systému štátnej pokladnice. | | | Konštatovanie. |
| 220 | ZMOS odporúča v zákone (§ 2 písm. b) alebo v dôvodovej správe upresniť, že územná samospráva nie je priamo zapojená do systému štátnej pokladnice ani prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. | O | A | Upravená dôvodová správa. |

221

V § 7 ods. 2 (v nadväznosti na § 11) posúdiť navrhovanú povinnosť územnej samosprávy predkladať Štátnej pokladnici výkazy o financovaní a hospodárení za účelom spracovania súhrnného výkazu, resp. záverečného účtu za územnú samosprávu. Podľa novely zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách má obdobnú úlohu územná samospráva priamo voči MF SR a to za rovnakým účelom. Duplicitné predkladanie považujeme za neopodstatnené.
Táto úloha  voči Štátnej pokladnici by bola akceptovateľná v prípade, že sa to chápe ako spôsob plnenia § 29 ods. 10 voči MF SR. V tom prípade odporúčame doplniť odvolávku na tento § zákona o rozpočtových pravidlách.

O

A

Upravené.

| 222 | V § 8 ods. 5), upozorňujeme na potrebu zosúladiť reálnosť stanoveného termínu v rámci jednotlivých zložiek MF SR. V súčasnej dobe bolo schopné MF SR realizovať rozpis dotácií na obce v termíne do 15.2. V súvislosti  s presunom kompetencií sa zásadne mení štruktúra a objem týchto dotácií ako aj nevyhnutné termíny na ich zasielanie obciam s tým, že prípadné oneskorenie ich úhrady z titulu nedodržania zákona podľa § 8 ods. 5 by znamenalo ohrozenie plnenia preneseného výkonu štátnej správy. | O | N | Termíny sú v rámci MF SR dohodnuté. |
| 223 | ZMOS nesúhlasí so znením navrhnutého Čl. VIII. Na rokovaní uskutočnenom dňa 5.10.2001 informovali zástupcovia MF SR, že sa nemení systém odpisovania majetku obcí, t.j. obce naďalej nebudú svoj majetok odpisovať. Evidenčné odpisy budú realizovať len v prípade štátneho majetku, ktorý budú mať v správe (§ 10 ods. 1 písm. g) Takýto výklad však nekorešponduje s návrhom uvedeným v Čl. VIII. V Čl. VIII sa navrhuje zrušiť výnimka pre obce z povinnosti účtovať odpisy nielen zo štátneho ale aj z ich všetkého vlastného majetku. podľa nášho názoru sa jedná o zásadný zásah do účtovníctva obcí s ďalšími nadväzujúcimi dopadmi, ktoré v návrhu zákona nie sú vôbec definované. | O | A | Upravené. |
Konfederácia odborových zväzov SR | 224 | KOZ SR podporuje vytvorenie systému štátnej pokladnice ako nástroja na zefektívnenie nakladania s celým okruhom verejných financií a nemá zásadné pripomienky k predkladanému návrhu. | | | Konštatovanie. |
| 225 | Do vymedzenia pojmov /2§/ odporúčame zaradiť nielen sústavu činností /písm. a/ ale aj zodpovedajúcu sústavu vzťahov a inštitucionálneho zabezpečenia /čo viaže na uvádzané § 11 až § 15/. | O | A | Upravené. |
| 226 | Do dôvodovej správy odporúčame doplniť údaje o predpokladaných prínosoch štátnej pokladnice, pretože na základe uvedeného zhodnotenia finančného dosahu navrhovanej právnej úpravy by mohol vzniknúť dojem, že z hľadiska kapitálových  i. bežných výdavkov pôjde o jednoznačne stratovú záležitosť – čo by KOZ SR nemohla podporovať. | O | A | Doplnené. |
| 227 | Otvorenou ostáva otázka, čo žiadame vysvetliť, zachovanie verejnoprávneho charakteru Sociálnej poisťovne pri aplikácii zákona o štátnej pokladnici vo vzťahu k transformácii dôchodkového systému – konkrétne pri budovaní kapitalizačného systému financovania dôchodkov. | | | Konštatovanie – znenie zákona upravené tak, aby bol zachovaný princíp verejnoprávnosti tripartitne riadených inštitúcií. Napriek tomu sa zásadný rozpor nepodarilo vyriešiť. |
Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení | | Nedoručila pripomienky. Zástupca AZZZ sa rozporového konania nezúčastnil, na ktorej bol dňa 5. 10. 2001 pozvaný; svoju neúčasť ospravedlnil. | | | |

Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:
Z – zásadná	A - akceptovaná
O – obyčajná	C – čiastočne akceptovaná
	N - neakceptovaná		

Spôsob pripomienkového konania: bežný
Zoznam oslovených subjektov : uvedený na strane 39
Počet oslovených subjektov : 52
Zaslali do stanoveného termínu : 47
Zaslali po termíne : 1
Vôbec nezaslali : 4
Subjekty, ktoré nemali pripomienky : 14
Počet vznesených pripomienok : 227
Počet akceptovaných : 159
Počet čiastočne akceptovaných, resp. konštatovania : 16
Počet neakceptovaných : 52
	z toho počet zásadných : 19
Ktoré subjekty : Ministerstvo kultúry SR, Slovenská informačná služba, Úrad vlády SR – Inštitút pre aproximáciu práva, Ministerstvo spravodlivosti SR, Národná banka Slovenska, Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny SR, Všeobecná zdravotná poisťovňa, Sociálna. poisťovňa, Národný úrad práce, Slovenská televízia a Slovenský rozhlas.
Počet zásadných odstránených pripomienok : 19 
Počet zásadných neodstránených pripomienok : 0 

Rozporové konania : 

1.	Dňa 20.9.2001 sa uskutočnilo rokovanie s Ministerstvom práce sociálnych vecí a rodiny SR, Všeobecnou zdravotnou poisťovňou, Sociálnou poisťovňou, Národným úradom práce  na úrovni zástupcov zúčastnených inštitúcií a riaditeľa Útvaru projektu štátnej pokladnice.  Zástupcovia trvajú na svojich pôvodných pripomienkach.
2.	Dňa 27.9.2001 sa uskutočnilo rokovanie so Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom na úrovni zástupcov zúčastnených inštitúcií a riaditeľa Útvaru projektu štátnej pokladnice. Zástupcovia trvajú na pôvodných pripomienkach.
3.	Dňa 5.10.2001 sa konalo rokovanie so Sociálnou poisťovňou, Národným úradom práce, Všeobecnou zdravotnou poisťovňou, Ministerstvom práce sociálnych vecí a rodiny  SR a prizvané bolo aj Ministerstvo zdravotníctva SR na úrovni štátneho tajomníka Ministerstva financií SR a štatutárnych zástupcov zúčastnených inštitúcií, ktorí trvajú na svojich pôvodných pripomienkach. 
4.	Dňa 5.10.2001 sa konalo rokovanie na úrovni štátneho tajomníka Ministerstva financií  SR, riaditeľa Slovenskej televízie, riaditeľa Slovenského rozhlasu, na ktorom došlo k dohode a zástupcovia netrvajú na pôvodných pripomienkach po dohodnutých úpravách zákona.
5.	Dňa 5.10.2001 sa konalo rokovanie s  Konfederáciou odborových zväzov SR, Združením miest a obcí Slovenska a Asociáciou zamestnávateľských zväzov a združení (neúčasť ospravedlnená). Rokovanie sa konalo na úrovni štátneho tajomníka Ministerstva financií  SR a vedúcich pracovníkov zúčastnených inštitúcií. Zástupcovia Konfederácie odborových zväzov  SR a Združenia miest a obcí Slovenska zhodne potvrdili, že podporujú projekt štátnej pokladnice a k zákonu nemajú pripomienky; za nevyhnutné považujú doriešiť rozpor týkajúci sa zapojenia verejnoprávnych inštitúcií do systému štátnej pokladnice.
6.	Dňa 10.10.2001 sa konalo  rokovanie  so zástupcami Slovenskej informačnej služby na  úrovni riaditeľa Útvaru projektu štátnej pokladnice  a zodpovedného pracovníka Slovenskej informačnej služby. Dospelo sa k dohode, Slovenská informačná služba netrvá na pôvodných pripomienkach.
7.	Dňa 11.10.2001 sa konalo rokovanie na úrovni vedúcich pracovníkov Ministerstva kultúry SR a riaditeľa Útvaru projektu štátnej pokladnice. Zástupcovia Ministerstva kultúry SR netrvajú na svojich pôvodných pripomienkach.
8.	Rozpor s Ministerstvom spravodlivosti SR bol odstránený telefonicky.
9.	Dňa 27.11.2001 sa konalo rokovanie so zástupcami ministerstva zdravotníctva SR k návrhu nového zákona o zdravotnom poistení. Zo strany ministerstva zdravotníctva SR bola akceptovaná zásadná pripomienka ministerstva financií SR o akceptovaní návrhu zákona o štátnej pokladnici. Výsledkom je zapracovanie ustanovenia v prechodnej časti zákona o povinnosti zdravotných poisťovní po nadobudnutí účinnosti zákona o štátnej pokladnici postupovať podľa toto zákona. Tým bol zásadný rozpor odstránený.
10.	Dňa 30.11.2001 sa konalo rokovanie na úrovni ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR a ministerky financií SR, generálneho riaditeľa Národného úradu práce a riaditeľa Sociálnej poisťovne. Zúčastnení dospeli k zhode a netrvajú na pôvodných  pripomienkach. Bolo dohodnuté, že návrh zákona bude upravený v zmysle záverov z rokovania.

Doložka finančných, ekonomických , environmentálnych vplyvov a vplyvov 
na zamestnanosť

Dopad na štátny rozpočet.

Realizácia tohto zákona vyvolá najmä kapitálové výdavky zo štátneho rozpočtu v celkovej výške približne 1 mld. Sk. Táto potreba je rozpočtovo zabezpečená do roku 2002 takto:

V štátnom rozpočte na rok 2001 je z uvedenej sumy zabezpečená čiastka v objeme 250 mil. Sk z toho na kapitálové výdavky 200 mil. Sk a na bežné výdavky 50 mil. Sk. Súčasne v roku 2001 je možné čerpať prostriedky vo výške 215,5 mil. Sk, ktoré boli časovo posunuté z rozpočtu roku 2000. Celkovo v roku 2001 je na potreby budovania Štátnej pokladnice zabezpečené 465,5 mil. Sk.

V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 je zapracovaná suma vo výške 472,9 mil. Sk, z toho na kapitálové výdavky 389,6 mil. Sk a na bežné výdavky 38,3 mil. Sk . Súčasne na krytie potrieb sú zabezpečené aj zdroje EÚ a to v sume 175,6 mil. Sk, z toho na kapitálové výdavky 43,9 mil. Sk a na bežné výdavky 131,7 mil. Sk.

Na prevádzku informačného systému štátnej pokladnice odhadujeme ročne bežné výdavky vo výške približne 120 mil. Sk. Túto sumu bude potrebné rozpočtovať až od roku 2004.

V Stratégii budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002 bolo vypočítané, že v prípade existencie systému ŠP by v roku 1999 bolo možné ušetriť 1.626 mld. Sk.

Dopad na zamestnanosť.

Na prevádzku Štátnej pokladnice a potreby jej zamestnancov po roku 2002 odhadujeme ročne bežné výdavky vo výške približne 60 mil. Sk. 

Realizácia bude mať dopad na zvýšenie počtu zamestnancov. Predpokladá sa, že v Štátnej pokladnici bude pracovať približne 110 zamestnancov. Z tohto počtu by malo byť približne 60 súčasných zamestnancov MF SR. Bude teda potrebné navýšiť počty zamestnancov rozpočtovej kapitoly MF SR o približne 50 zamestnancov. Predpokladáme, že väčšina z tohto počtu budú súčasní zamestnanci Národnej banky Slovenska, ktorí sú špeciálne vyškolení a zapracovaní na výkon činností súvisiacich s vedením účtov štátneho rozpočtu.

Zvýšenie počtu zamestnancov vyvolá potrebu mzdových prostriedkov v objeme približne 25 mil. Sk po roku 2002. S touto sumou je potrebné uvažovať aj v ďalších rozpočtových rokoch.

Dopad na životné prostredie

Realizácia tohto zákona nemá žiadny dopad na životné prostredie.