Národný program rozvoja cestovného ruchu v Slovenskej republike

Úvod

Cestovný ruch sa v dvadsiatom storočí stal významným spoločenským a ekonomickým fenoménom. V roku 1999 sa podieľal na tvorbe HDP vo svete takmer 13 %, v štátoch EÚ 14 %. Aj príjmy rástli v priemere o 7,5 % ročne, a to napriek vysokej miere nezamestnanosti v hospodársky rozvinutých krajinách a predchádzajúcej ázijskej finančnej kríze. Cestovný ruch tvorí viac ako 8 % hodnoty exportu tovaru  a takmer 35 % inkasa obchodných služieb vo svete. Koncom 20. storočia cestovný ruch vo svete vytvára 11 % pracovných miest, vo vyspelých krajinách s rozvinutým cestovným ruchom  až 15 %. Objemom tržieb sa cestovný ruch zaraďuje na tretie miesto medzi hospodárskymi odvetviami hneď po obchode s ropou a automobilovom priemysle.
V roku 2020 Svetová organizácia cestovného ruchu (WTO) predpokladá  6,1 mld. zahraničných ciest s turistickým cieľom. Zahraniční turisti vynaložia na cestovanie viac ako 2 bilióny USD. To predstavuje priemernú ročnú mieru rastu ciest do zahraničia 4,3 % a výdavkov na ne 6,7 %. Je to viac ako predpokladaný 3 % maximálny ročný rast svetového hospodárstva. 
Rozvoj cestovného ruchu začiatkom 21. storočia budú podľa Svetovej organizácie cestovného ruchu  ovplyvňovať viaceré trendy:
-	prehlbujúca sa globalizácia a od nej závislá prosperita cieľových miest
-	využívanie nových informačných technológií pri ponuke a distribúcii produktu 
-	cieľové miesta sa presadia na konkurenčnom trhu len vtedy, ak sa budú  zameriavať na    
      svoj imidž ako predpoklad diverzifikácie a expanzie svojej príťažlivosti
-    rastúce preferencie účastníkov cestovného ruchu orientované na komfort, uľahčenie a 
     zrýchlenie procesu cestovania, dobrodružstvo, zdravie, ekológiu, poznávanie a 
     kultúru, zábavu a rozptýlenie
-   vo svete bude dominovať snaha o získanie ázijského turistu.  

1.	VÝZNAM A VÝVOJ CESTOVNÉHO RUCHU, JEHO PROBLÉMY
1.1.	Význam cestovného ruchu

     Cestovný ruch predstavuje odvetvie, ktoré má prierezový charakter a na jeho realizácii sa priamo podieľa celý rad ďalších odvetví (doprava, kultúra, stavebníctvo, zdravotníctvo, priemyselné odvetvia, poľnohospodárstvo,...). Je to odvetvie sektoru služieb, ktoré v ekonomikách vyspelých krajín už predstavujú výrazne nadpolovičný až dvojtretinový podiel. Aj v rámci služieb, ktoré ako celok vykazujú vysokú dynamiku, sa radí cestovný ruch k tým rýchle rastúcim. Prognózy Svetovej organizácie cestovného ruchu (WTO), Svetovej rady cestovného ruchu (WTTC), odborných inštitúcií i expertov sa vzácne zhodujú na jeho ďalšom dynamickom raste v celosvetovom rozsahu. Priemerný medzi ročný rast cestovného ruchu vo svetovom meradle sa prognózuje tempom 2,5 - 2,8%. Je to v súlade s rastom voľného času, dôchodkov, rozvojom dopravy, rastom vzdelanostnej úrovne i zmenami životného štýlu.
     Cestovný ruch je odvetvím efektívneho zapájania sa do medzinárodnej výmeny, nakoľko získava devízy bez úverovania a poistných rizík. V rámci aktívneho zahraničného cestovného ruchu (AZCR) dochádza k predaju inak neexportovateľných služieb, predaj tovarov sa realizuje za maloobchodné ceny, vrátane daňového zaťaženia (na rozdiel od zahraničného obchodu). Aktívne saldo nášho cestovného ruchu vylepšuje platobnú bilanciu  SR a prispieva k tvorbe jeho devízových rezerv. Cestovný ruch však prináša do krajiny omnoho viac devíz, väčšia časť sa však realizuje mimo oficiálnej výmeny. Z pravidelne opakovaných prieskumov zahraničnej návštevnosti vyplýva, že skutočný devízový prínos je 2,5 až 3 krát vyšší ako oficiálna výmena vykazovaná Národnou bankou Slovenska.
      Významný je aj vplyv cestovného ruchu na vývoj zamestnanosti, pričom veľkú časť zamestnancov predstavuje relatívne málo kvalifikovaná pracovná sila. Práve tá, ktorá tvorí podstatnú časť nezamestnaných. Okrem pracovných miest v zariadeniach cestovného ruchu, vyvoláva tvorbu pracovných miest aj v dodávateľských odvetviach. 
     Osobitne cenný je prínos tohto odvetvia pre horské a podhorské oblasti s nerozvinutým priemyslom a málo priaznivými podmienkami pre intenzívnu rastlinnú výrobu, kde je často jedinou, resp. najvhodnejšou možnosťou ich rozvoja a zábranou pre neželanú migráciu obyvateľstva z týchto oblastí do miest. Miestna viazanosť cestovného ruchu na atraktívne územia s primeranou vybavenosťou je tiež jednou z charakteristík, ktorými sa odlišuje od priemyselných odvetví.
     Domáci cestovný ruch  je významnou súčasťou spotreby obyvateľstva, ako aj formou jeho regenerácie a upevňovania zdravia. Súčasne rozširuje aj všeobecnú vzdelanosť, výmenu skúseností a rozhľadenosť, umožňuje sociálne kontakty a má vplyv na úroveň spokojnosti občanov.
     Cestovný ruch je jav veľmi citlivý na imidž krajiny a sám ho napomáha veľmi účinne, nenásilne a efektívne vytvárať.
     Z národohospodárskeho hľadiska je významná tá skutočnosť, že cestovný ruch je surovinovo a materiálovo málo náročné odvetvie, čo je obzvlášť dôležité pre surovinovo tak dovozne náročnú krajinu akou je Slovensko. 
     Napriek tomu, že časť cestovného ruchu sa realizuje na území chránenom v citlivom prírodnom prostredí, jeho vplyv na prírodné prostredie je výrazne menej zaťažujúci ako vplyv priemyselných odvetví. Naopak má silný záujem na zachovaní nenarušeného životného prostredia a pôvodných hodnôt krajiny - prírodných aj vytvorených.
     V cestovnom ruchu je priemerná veľkosť firmy výrazne menšia ako národohospodársky priemer. Ide o odvetvie s mimoriadne veľkým počtom podnikateľských subjektov - fyzických i právnických osôb - územne rozptýlených, v dôsledku čoho nevyžaduje vytvorenie tak rozsiahlych komplexov ako sú výrobné podniky.
1.2. Analýza východiskového stavu v rozvoji cestovného ruchu na Slovensku
Pri analýze východiskového stavu treba venovať pozornosť analýze vonkajšieho a vnútorného prostredia cestovného ruchu ako aj cestovnému ruchu Slovenskej republiky v konkurenčnom prostredí. Analýza umožňuje formulovanie cieľov  a nástrojov na ich dosiahnutie v rámci národného programu. 
1.2.1.	Analýza vonkajšieho prostredia cestovného ruchu
Vonkajšie prostredie cestovného ruchu tvorí ekonomické, sociálne, technologické a ekologické prostredie. Najvýraznejší vplyv na rozvoj cestovného ruchu z ekonomického prostredia má inflácia a kúpna sila koruny, vnútorná konvertibilita a menový kurz, životné náklady, hospodársky rast a nezamestnanosť, prístup k úverom a zahraničné investície, privatizácia, podmienky podnikania a daňové zaťaženie. 
Miera inflácie na Slovensku v posledných rokoch patrila k najnižším v rámci hospodárstiev štátov strednej a východnej Európy ako dôsledok predvídavej politiky NBS. Ďalším faktorom bolo odďaľovanie liberalizácie cien energií, vody a cestovného. Pokračujúca liberalizácia cien v tejto oblasti bude mať nepriaznivý vplyv na infláciu. V rokoch 1993 – 1996 klesla inflácia z 23,8 % až na 5,8 % a od tohto obdobia má mierne stúpajúci trend. V roku 1998 dosiahla úroveň 6,7 %, v roku 1999 sa tempo rastu inflácie opäť zrýchlilo. 
Vývoj kurzu koruny sa v rokoch  1993 – 1998 pohyboval od 30,-- do 35,-- Sk za 1 USD. V roku 1999 postupne došlo k oslabeniu koruny až na úroveň 42,-- Sk/USD. Liberalizácia zahraničného cestovného ruchu bola sprevádzaná výrazným uvoľnením predaja devízových prostriedkov devízovým tuzemcom. Kým v roku 1994 bolo možné vymeniť na vnútornom trhu devízy za 9 000,-- Sk na obyvateľa, k 1. 1. 1995 to bolo už 16 000,-- Sk, k 1. 7. 1995 už 30 000,-- Sk, v roku 1996 100 000,-- Sk a od roku 1997 je výmena neobmedzená. Vnútorná konvertibilita koruny mala pozitívny vplyv na urýchlenie rozvoja pasívneho zahraničného cestovného ruchu. 
S postupom transformácie hospodárstva  SR dochádzalo aj k rastu životných nákladov. Oproti roku 1989 vzrástli spotrebiteľské ceny do roku 1998 o 352,8 %, pričom reálna mzda dosiahla v roku 1998 len 91,5 % úrovne roku 1989. Priemerná nominálna mesačná mzda presiahla ku koncu roku 1999 10 400,-- Sk. Toto malo za následok pokles životnej úrovne.
Hrubý domáci produkt na Slovensku dosahoval v rokoch 1994 – 1998 pomerne vysoké tempo rastu (tab. 1), pričom k zásadnému poklesu tempa rastu došlo v roku 1998 na 4,4 %, čo súvisí so spomalením realizácie veľkých infraštruktúrnych projektov. Ďalším dôvodom bol aj pokračujúci úpadok mnohých privatizovaných podnikov, ktoré sa často nedokázali presadiť na nových trhoch a sú podkapitalizované. Ďalšie spomalenie tempa rastu HDP v roku 1999 je priamym dôsledkom neukončeného procesu reštrukturalizácie hospodárstva. Od roku 1997 došlo k rastu HDP vplyvom vývozu, pričom v predchádzajúcom období jeho rast závisel predovšetkým od konečnej spotreby domácností.  Keďže tempo rastu vývozu bolo pomalšie ako tempo rastu spotreby domácností, došlo k spomaleniu rastu HDP. 
Dlhodobým problémom slovenského hospodárstva je rast nezamestnanosti. Rast nezamestnanosti je sprievodným javom privatizácie a reštrukturalizácie hospodárstva. Ak hodnotíme nezamestnanosť spolu s vývojom HDP, potom Slovensko predpokladá vyšší rast HDP na zvýšenie zamestnanosti o 1 % ako ostatné stredoeurópske štáty.  
Nepriaznivý vplyv na celkový vývoj hospodárstva mal aj prístup k úverom súvisiaci so zhoršujúcim sa stavom slovenského bankovníctva. Priemerná úroková miera vzrástla od roku 1993 do roku 1998 zo 14,4 % na 17,14 %. Postupný rast úrokových mier priamo vyplynul aj zo zhoršenia úverového portfólia bánk, ktoré v roku 1998 zahrňovalo v pomere 1 : 1 štandardné a klasifikované úvery. V roku 1999 sa situácia v tejto oblasti začala mierne zlepšovať, pričom sa očakáva privatizácia komerčných bánk, ktorej má predchádzať reštrukturalizácia ich úverového portfólia. Privatizácia sa od začiatku financovala predovšetkým z úverových zdrojov domácich bánk, čo viedlo k zhoršeniu ich úverového portfólia na neúnosnú hranicu 50 % klasifikovaných úverov.  
Nerovnováha hospodárstva sa prejavila aj v platobnej bilancii Slovenska a ovplyvnila prílev zahraničných investícií. Došlo k prepadu obchodnej bilancie a od roku 1996 sa začala nepriaznivo vyvíjať aj bilancia služieb, vrátane cestovného ruchu. Zahraničné investície nestačili pokryť rýchlo rastúci schodok platobnej bilancie. Zákon na podporu zahraničných investícií, prijatý v roku 1999 nemal žiadny vplyv na prílev zahraničných investícií do cestovného ruchu, hoci podniková sféra je čoraz viac odkázaná na zahraničné úvery. Od privatizácie sa očakávalo vytvorenie konkurenčných podmienok a podstatné zvýšenie kvality poskytovaných služieb. V skutočnosti však privatizácia znamenala miniaturizáciu podnikov, častokrát ich znefunkčnenie a neodborné vedenie. Z privatizácia podnikov cestovného ruchu sa naspäť na modernizáciu infraštrukturálnej vybavenosti nevrátili žiadne prostriedky a to aj napriek pomerne priaznivému pomeru kúpnej ceny k bilančnej hodnote predstavujúcej až 81 %.
Daňové zaťaženie podnikateľských subjektov je aj v porovnaní s ostatnými transformujúcimi sa krajinami vysoké. Kým výber dane z príjmov právnických osôb každoročne klesal, výnosy dane z príjmov fyzických osôb rástli, čím sa odčerpávala väčšina ich disponibilných zdrojov. Súčasná výška DPH za pohostinské a ubytovacie služby je čiastočne porovnateľná s niektorými štátmi Európy, približuje sa však jej hornej hranici. Zreteľný rastúci podiel nepriamych daní a daní z príjmov fyzických osôb zaťažuje rodinné rozpočty a prejavuje sa v znižovaní spotrebných výdavkov obyvateľstva.
     Podnikatelia v cestovnom ruchu sa musia vyrovnávať s náročnými podmienkami ako sú:
•	vysoké daňové zaťaženie najmä priamymi daňami a vysokými odvodmi z miezd pri vysokom podiele živej práce
•	zaťaženosť miestnymi poplatkami na rozdiel od iných odvetví
•	dlhšia doba návratnosti investícií než národohospodársky priemer
•	ťažká dostupnosť resp. nedostupnosť dlhodobých úverových zdrojov
•	vysoká úroková miera, ktorá úvery mimoriadne predražuje najmä pri dlhšej lehote splatnosti.
K podmienkam podnikania patrí aj vysoký stupeň korupcie, vydieranie podnikateľov a nízky stupeň vymožiteľnosti práva.
 Najvýraznejším faktorom sociálneho prostredia ovplyvňujúceho cestovný ruch sú platené dovolenky a voľný čas. V súčasnosti je na Slovensku nárok na minimálnu platenú dovolenku 4 týždne, ktorá sa rozširuje podľa počtu odpracovaných rokov a charakteru odvetvia. Pokladáme ju za určujúcu pre rozvoj dlhodobého cestovného ruchu. Krátkodobý cestovný ruch je z časového hľadiska vymedzený 120 voľnými dňami počas sviatkov a víkendov. Účasť na cestovnom ruchu je však limitovaná rastom životných nákladov a poklesom reálnej mzdy. 
Významným faktorom ovplyvňujúcim rozvoj hospodárstva je technologické prostredie. Z hľadiska cestovného ruchu ide predovšetkým o rozvoj dopravy, informačných technológií a infraštruktúry. Z hľadiska dopravy je prínosom čiastočná realizácia výstavby diaľničnej siete pričom zaostáva rekonštrukcia siete štátnych ciest a komunikácií. Kritickým bodom rozvoja dopravy je chýbajúce priame letecké spojenie SR s európskymi štátmi. Kritická je aj situácia v železničnej doprave, najmä z hľadiska prepravnej rýchlosti a poskytovaných služieb. Prednosťou Slovenska je rozvinutá sieť diaľkovej autobusovej dopravy. Tu však treba pamätať, že až 85 % vozidlového parku je za hranicou životnosti. 
Z hľadiska ponuky informačných technológií (služby telekomunikácií) sa zaznamenalo výrazné zlepšenie. Nízka technologická vybavenosť podnikateľských subjektov modernou výpočtovou technikou sa zatiaľ prejavuje v nízkom dopyte po službách telekomunikácií. 
Infraštruktúrna vybavenosť obcí je relatívne dobrá s výnimkou východoslovenského regiónu. Väčšina obcí je pripravená zvládnuť aj náročné úlohy spojené s rozvojom cestovného ruchu, t. j. zvýšené nároky na zásobovanie vodou a energiami. 
Ekologické prostredie je základným predpokladom rozvoja cestovného ruchu. Slovensko je unikátne z hľadiska rozmanitosti prírodných krás, čo vytvára predpoklady pre jeho využitie pre potreby cestovného ruchu pri rešpektovaní kritérií a podmienok trvalo udržateľného rozvoja.
1.2.2. Analýza vnútorného prostredia cestovného ruchu
     Vnútorné prostredie cestovného ruchu tvorí najmä ponuka, zákazníci – účastníci cestovného ruchu, ich dopyt a konkurencia.
1.2.2.1.	 Vývoj cestovného ruchu
     V druhej polovici 90-tych rokov sa cestovný ruch rozvíjal v prostredí, v ktorom negatívne pôsobili najmä:
•	nepriaznivý vývoj hospodárstva SR ako celku 
•	legislatívné a daňové podmienky pre rozvoj podnikania
•	nepriaznivý imidž Slovenska po roku 1994 s dopadom na aktívny zahraničný cestovný ruch.
Uvedené skutočnosti, ako aj minimálna podpora a pozornosť zo strany štátu v porovnaní s krajinami V-4 spôsobili, že cestovný ruch nevyužil rastový potenciál a jeho vývoj nedosahoval dynamiku v spomínaných krajinách. 
Európsky trh predstavuje vysoko konkurenčné prostredie. Bezprostrednou konkurenciou pre Slovensko sú najmä susedné suchozemské krajiny. Porovnania Slovenska s týmito krajinami na základe údajov, ktoré publikovalo (WTO) za rok 1998 sú nasledovné:
 
                             Počet prenocovaní zahr. hostí  v tis.             Devízové príjmy v mld. USD
Rakúsko                                  17 352                                                          11,560
Česká republika                      16 325                                                            3,719
Maďarsko                                15 000                                                            2,568
Slovensko                                 3 311*                                                           0,480
Zdroj: WTO
* údaj ŠÚ SR

Napriek všetkým výhradám voči štatistickým údajom uvedeným za Slovensko, je zrejmé naše zaostávanie aj za tými susednými krajinami, s ktorými sme mali podobné východiskové podmienky. Pritom Slovensko v oblasti potenciálu cestovného ruchu má v porovnaní s týmito štátmi celý rad výhod spočívajúcich predovšetkým 
•	v polohe Slovenska ležiaceho medzi štátmi s porovnateľnými a v niektorých prípadoch aj s lepšími prírodnými podmienkami. Naše prírodné podmienky sú pritom geomorfologicky najzaujímavejšie, vytvárajúce širšiu paletu zaujímavostí cestovného ruchu
•	v úrovni zalesnenia krajiny
•	v množstve minerálnych a termálnych vôd takmer po celom území Slovenska
•	v zachovalej ľudovej architektúre, kultúrno-historických pamiatkach
•	v priaznivej dostupnosti rozhodujúcich stredísk cestovného ruchu návštevníkmi zo zahraničia 
•	v už vybudovanej infraštruktúre predovšetkým horského cestovného ruchu vyžadujúcej však modernizáciu a potrebný marketing.

1.2.2.2. Príjazdy zahraničných návštevníkov

Aktívny zahraničný cestovný ruch Slovenska zaznamenával  do roku 1996 výrazný nárast. Od roku 1996 sa príjazdy stabilizovali a pohybujú sa nad 30 miliónovou hranicou (tab. 3). Podiel Európy na svetovom cestovnom ruchu postupne klesá, nemožno preto predpokladať, že v blízkej budúcnosti dôjde na Slovensku k výraznejšiemu rastu počtu zahraničných návštevníkov. Najčastejším motívom zahraničných návštevníkov na Slovensku 1998 bola návšteva rodiny a priateľov (18,5 %), rekreácia (10,8 %), nákupná turistika (9,9 %), kultúra a poznávanie (7,6 %), lyžovanie (2,7 %) a kúpeľný pobyt (2,3 %), pri priemernom počte 3,5 prenocovaní. 	Z teritoriálneho hľadiska najviac zahraničných návštevníkov v roku 1998 prišlo z Českej republiky (30,6 %), SRN (16,5 %), Maďarska (15 %),  Poľska (12,4 %), Ukrajiny (18,6 %) a Rakúska (7,4 %). 
     
Príjazdy zahraničných návštevníkov v mil. osôb
   Rok                                             Príjazdy                              Index 1994 =100                     
   1994                                             21,9                                             100,0              
   1995                                             27,3                                             124,7              
   1996                                             33,1                                             151,1              
   1997                                             31,7                                             144,7              
   1998                                             32,7                                             149,3                  
   1999                                             30,8                                             140,6                  
Zdroj: ŠÚ SR
Z uvedeného počtu príjazdov viac ako 50 % tvorí tranzit a jednodenní návštevníci (v roku 1998 - 55,0 %), čiže počet hostí s prenocovaním sa pohybuje okolo 14 miliónov (14,7 mil. v roku 1998).
     Ak oficiálna štatistika vykazuje necelých  3 311 tis. prenocovaní, výsledky výberového štatistického zisťovania ukazujú, že približne ďalších 6 miliónov  je ubytovaných u príbuzných a známych t.j. mimo oficiálnej štatistiky. Časť z nich v dôsledku nevhodnej metodiky a nízkej výkazníckej disciplíny. Druhú časť tvoria ubytovaní hostia, ktorých ubytovatelia nepriznávajú, čiže ide o súčasť „tieňovej ekonomiky“. 

1.2.2.3.  Aktívny zahraničný cestovný ruch prostredníctvom cestovných kancelárií

     Podiel klientely, ktorá na Slovensko prichádza prostredníctvom tuzemských cestovných kancelárií je veľmi malý a od roku 1995 klesá. Z celkového počtu zahraničných návštevníkov tvorí podiel cestovných kancelárií 0,43 %, z počtu turistov s prenocovaním 0,96 %. Podiel na počte pobytových dní  predstavuje 1,3 %, pretože priemerná dĺžka pobytu účastníkov cestovného ruchu prichádzajúcich prostredníctvom cestovných kancelárií je o 1,1 dňa dlhšia v porovnaní s celkovým priemerom. Priemerný výdavok na osobu a deň sa pohybuje okolo celkového priemeru.
     Aktívnemu zahraničnému cestovnému ruchu sa venuje len malá časť cestovných kancelárií, hoci jeho ziskovosť je podstatne vyššia ako pri výjazdovom/pasívnom zahraničnom cestovnom ruchu. Z časti sa na tom podieľajú aj neštandardné vzťahy, resp. spolupráca medzi  hoteliermi a cestovnými kanceláriami, snaha obchodovať priamo so zahraničným predajcom. Tiež niektorí zahraniční partneri sa snažia obchádzať slovenské cestovné kancelárie, resp. využiť ich služby iba raz na nadviazanie kontaktu s bezprostredným dodávateľom služieb, kde sa často stretávajú s jeho ochotou vyradiť z hry cestovnú kanceláriu ako domáceho sprostredkovateľa. 
1.2.2.4. Štruktúra zahraničnej návštevnosti

     Nepriaznivé tendencie v posledných rokoch možno pozorovať vo vývoji štruktúry zahraničných návštevníkov. Rast podielu západoeurópskych krajín sa zastavil a dokonca mierne poklesol, naopak zvýšil sa podiel postsocialistických krajín, ktorých turisti majú nižšie priemerné výdavky. 
     V štruktúre návštevnosti prevládajú jednoznačne návštevníci zo susedných krajín a  z Nemecka, medzi ktorých patria najmä občania z bývalej NDR. To znamená, že nezískavame novú klientelu, ale navštevujú nás najmä tí, ktorí Slovensko poznajú a vracajú sa.
Zahraniční návštevníci podľa krajín v %
Krajina                                  1995                1996               1997               1998     
Česká republika                    11,4                 21,9                30,5                30,6
Nemecko                               16,7                18,0                 19,3               16,5
Poľsko                                   16,9                11,9                   1,9               12,4
Maďarsko                              21,1                15,8                 12,9               15,0
Rakúsko                                  7,9                  9,9                    7,5                 7,4
Ukrajina                                  6,3                  7,8                    6,7                 8,6
Rusko                                      1,1                  1,2                    0,8                 0,5
ostatní                                   18,6                13,5                  10,4                 9,0
Zdroj: AZCR v SR, výberové zisťovanie, Ústav turizmu

Nepriaznivé zmeny prebiehajú aj pri spôsobe ubytovania, kde je mierny posun v prospech nekomerčného ubytovania a  v rámci komerčného k lacnejšiemu ubytovaniu. Rastie  využívanie ubytovania v súkromí, v ktorom sa koncentruje podstatná časť tieňovej ekonomiky ubytovacieho sektoru.

1.2.2.5. Ubytovacie kapacity

Údaje ŠÚ SR vykazujú nasledovný vývoj ubytovacích kapacít
         
Ubytovacie kapacity na Slovensku
 Rok              Zariadenia          Index        Izby             Index        Lôžka            Index
1994                1 009               100,0         24 412        100,0         58 276           100,0
1995                1 027               101,8         27 309        111,9         64 602           110,9
1996                1 194               118,3         31 047        127,2         72 763           124,8
1997                1 168               118,8         26 950        110,4         65 539           112,5
1998                1 816               180,0         38 414        157,4         99 379           170,5
Zdroj: ŠÚ SR
     Z uvedeného počtu viac ako 42 % tvoria zariadenia hotelového typu. Vysoký  80 %  rast (rok 1994 = 100) počtu ubytovacích zariadení cestovného ruchu nie je spôsobený fyzickým prírastkom,  ale  skôr  výkyvmi v štatistickej evidencii, aj keď ubytovacie kapacity rástli, nie takým vysokým tempom. Podľa odhadov na  Slovensku  je v ponuke cca  200 tis. lôžok. 
                                          Počet hostí v ubytovacích zariadeniach v tis.                                   
 Rok        Celkom                 Index          Zahraniční           Index    Podiel zahraničných v %
1994              1 978,9            136,6                901,8              138,1                      45,5
1995              2 087,1            105,5                902,9              100,1                      43,3
1996              2 379,7            120,2                951,4              105,4                      40,0
1997              2 200,9              92,5                814,1                85,6                      37,0
1998              2 658,7            120,8                896,1              110,1                      33,7
Zdroj: ŠÚ SR
     Priemerné využitie lôžkových kapacít dosiahlo v roku 1998 31,2%, čo naznačuje, že z kvantitatívneho pohľadu nemožno na úrovni krajiny ako celku hovoriť o deficite kapacít. Inou otázkou už je vlastná štruktúra kapacít ako aj kvalita služieb  vo vzťahu k želateľnej, resp. cieľovej klientele.
     Rozloženie ubytovacích kapacít je nerovnomerné a sústreďuje sa najmä do Prešovského kraja (22,1 %), Žilinského kraja (19,6 %) a Banskobystrického kraja (13,3 %). Až 55 % ubytovacích kapacít sa nachádza v krajoch s horským prírodným potenciálom (národné parky). Najlepšie využitie ubytovacích kapacít bolo pritom v Banskobystrickom kraji (42 %), čo je o tretinu lepšie ako je slovenský priemer (31,2 %). Podobne najvyšší je priemerný počet prenocovaní (5,5 dňa), t. j. o 45 % vyšší ako slovenský priemer. Optimálne využitie kapacít sa javí v Banskobystrickom kraji a čiastočne v Trnavskom (tab. 7), v Prešovskom, Žilinskom a Bratislavskom na úrovni slovenského priemeru a v ostatných krajoch podpriemerné. Z prenocovaní cudzincov v ubytovacích zariadeniach na Slovensku vyplýva, že takmer 50 % ich dopytu sa koncentruje v okresoch Bratislava, Poprad a Piešťany (tab. 8). Z toho vyplýva, že dopyt po cestovnom ruchu na Slovensku je zameraný na hlavné mesto Slovenska, atraktívne prírodné prostredie a kúpeľné miesta.
     V kúpeľných zariadeniach na Slovensku bolo v roku 1997 12 326 lôžok, čo tvorí 11  % ubytovacích kapacít v cestovnom ruchu. V roku 1997 sa v nich liečilo 164 879 kúpeľných hostí, z toho bolo 20 % cudzincov (tab. 9). 
     Slovenské hotely (až na niekoľko málo výnimiek) nie sú napojené na medzinárodné informačné a rezervačné systémy  a nie sú ani súčasťou medzinárodných hotelových spoločností.  Vývoj v susedných krajinách (ČR, Poľsko, Maďarsko) je dôkazom, že aj vďaka informačným a rezervačným systémom sa podarilo udržať a zvýšiť podiel na medzinárodnom trhu cestovného ruchu. Slovensko dosiaľ nemá dobudovaný národný informačný systém cestovného ruchu, ktorý by bolo možné napojiť na globálne informačné systémy. Prezentácia jednotlivých hotelov v zahraničí je neúčinná, ak nie je súčasťou prezentácie cieľových miest (strediská, regióny, štát).
1.2.2.6. Účinnosť propagácie a marketingu na národnej úrovni
     Podiel novej klientely ako prejav účinnosti propagácie a marketingu a existujúcej klientely ako prejav kvality a sortimentu poskytovaných služieb za hlavné vysielajúce krajiny ilustruje nasledovný prehľad.
Predchádzajúce cesty na Slovensko v %
Krajina pôvodu                           viackrát                          raz                       nikdy
ČR                                               93,6                               4,1                        2,3
Poľsko                                         72,1                             17,4                      10,5
Rakúsko                                      88,5                               6,1                        5,3
Maďarsko                                    85,8                              9,4                        4,8
Ukrajina                                      90,2                               5,3                        4,6 
Nemecko                                     58,1                             12,2                      29,7
iné                                               46,1                             18,6                      35,3
Zdroj: AZCR V SR, výberové štatistické zisťovanie, Ústav turizmu 
Ako vidieť z predchádzajúceho prehľadu iba veľmi malú časť zahraničných návštevníkov Slovenska tvorí nová klientela, čo súčasne vypovedá aj o nízkej účinnosti propagácie Slovenska. To potvrdzujú aj údaje o zdroji informácií, na základe ktorých sa rozhodujú zahraniční návštevníci cestovať na Slovensko, kde vysoko dominuje vlastná skúsenosť. Približne 20 % návštevníkov má referencie od svojich známych, cca 5 % čerpá informácie od pozývajúceho zo slovenskej strany a rovnaké zastúpenie majú aj katalógy cestovných kancelárií. Ostatné informačné zdroje (veľtrhy a výstavy, prospekty, informácie z médií)  sú zastúpené len okrajovo, viac pri dlhodobých pobytoch, ale aj tu len menšinovo. Ich nižší podiel je aj otázkou výberu účasti na veľtrhoch a výstavách, práca s médiami, spôsob distribúcie prospektov, ale najmä poznanie reálneho a potenciálneho trhu.
     Slovenská agentúra pre cestovný ruch zatiaľ neplní svoje poslanie v celom rozsahu určené jej štatútom predovšetkým v dôsledku trvalo nízkeho a klesajúceho rozpočtu. Aj preto sa orientuje na tie aktivity, ktoré sú relatívne jednoduché (prospekty a ich reprinty, účasť na veľtrhoch a výstavách, pozvania novinárov). S výnimkou propagácie marketingové aktivity sa vykonávajú obmedzene. V minulom roku otvorila zatiaľ svoje prvé a jediné zahraničné zastúpenie v Prahe. Pritom Slovensko ako nová krajina, a to predovšetkým vo vzťahu k tzv. tretím a zámorským krajinám, je nútená budovať svoj vlastný imidž. Koncentrácia na imidžovú kampaň je veľmi nákladná a výsledky prináša až po dlhšom období vysoko profesionálneho a účinného pôsobenia. Navyše imidž v súčasnosti nie je definovaný, rovnako ani jeho nositelia a spôsob komunikácie. Tieto skutočnosti sa musia odvíjať od celkovej stratégie rozvoja cestovného ruchu.
Finančná podpora propagácie v roku 1999 
Štát	mil. Sk	Zahraničné	Zastúpenia 		
		v Európe	v zámorí	Spolu	
Maďarsko	600,0	10	2	12	
  Poľsko	650,0	16	3	19	
Česká rep.	155,0	10	1	11	
Slovensko	  42,0	0	0	0	
 
1.2.2.7. Kvalita služieb - spokojnosť návštevníkov

     Trend rastu kvality služieb je veľmi pomalý a navyše nevyrovnaný. Zásadný obrat v kvalite služieb a priblíženie sa medzinárodnému (západoeurópskemu) štandardu sa ešte  nedosiahol. Problémom rozhodne nie je len ťažká dostupnosť investičných zdrojov, ale najmä motivácia, návyky a zotrvačnosť myslenia ľudí. Úroveň spokojnosti zahraničných hostí počas pobytu na Slovensku ilustruje nasledovný prehľad z výberových zisťovaní v rokoch 1996 a 1998.
Hodnotená stránka                                           Podiel veľmi spokojných v %
                                                                          1996                             1998
Stravovacie služby                                              40,2                              36,8   
Jazyková úroveň personálu                                 29,5                              34,5
Vzťah personálu k hosťom                                 35,3                              33,9
Ubytovacie služby                                              33,8                              31,7
Cenová úroveň                                                    32,4                              29,2
Zmenárenské služby                                           35,8                              29,2
Čistota a hygiéna                                                 27,8                              28,8
Informačné služby                                               21,9                              22,1 
Kultúra, zábava                                                   20,2                              16,7
Zdroj: Výberové zisťovania AZCR na Slovensku, Ústav turizmu

1.2.2.8. Nákupná turistika
     Nákupná  turistika je v strednej Európe veľmi rozšírený jav, v rámci ktorého sa realizuje vývoz tovarov cudzozemcami pre vlastnú spotrebu a súčasne aj dovoz devíz vo vysokých objemoch. Z toho dôvodu je národohospodársky veľmi nepriaznivá skutočnosť, že Slovensko má pasívne saldo nákupnej turistiky so všetkými susednými krajinami s výnimkou Ukrajiny. Celkové pasívne saldo podľa štúdie Ústavu turizmu „Ekonomická výhodnosť a kvantifikácia potenciálnych prínosov exportu z maloobchodu“ v roku 1997 dosiahla hodnotu 13,7 mld. Sk. Najväčší schodok je vo vzťahu k Poľsku, nasleduje Rakúsko a Česko. Po zavedení vrátenia DPH pre cudzozemcov  v  Českej  republike  od   1. 4. 2000 pri nákupe a vývoze tovaru už nad 1 000,-- Kč treba počítať s ďalším prehĺbením nášho salda voči tejto krajine, ktoré v roku 1997 bolo 3,4 mld. Sk. Okrem Ukrajiny sa tak Slovensko stáva jedinou spomedzi týchto krajín, ktoré zatiaľ neuplatňuje vrátenie DPH pri vývoze tovaru pre osobnú spotrebu, hoci prepočty preukázali jej pozitívny dopad na štátny rozpočet a verejné financie.
1.2.2.9. Pasívny zahraničný cestovný ruch
     Počet účastníkov pasívneho zahraničného cestovného ruchu v roku 1998 dosiahol 23,7 mil. osôb a v porovnaní s rokom 1993 vzrástol 3 krát (tab. 3). Pasívny zahraničný cestovný ruch rastie rýchlejšie ako aktívny a od roku 1996 má kolísavý vývoj. Najčastejším motívom dlhodobých pobytov v zahraničí bol pobyt pri mori (64,6 %), návšteva príbuzných a známych (8,2 %), pobyt pri  vode (7,5 %), kombinovaný pobyt (6,2 %), mestský cestovný ruch (4,7 %),  okružné cesty (2,8 %) a pobyt v horách (2,5 %). Cieľovou krajinou občanov SR pri cestách do zahraničia bolo najmä Chorvátsko (20,8 %), Grécko (14,8 %), Taliansko (14,2 %), Česká republika (8,2 %), Maďarsko (7,9 %), Španielsko (7,3 %), Francúzsko (5,4 %), Rakúsko (3,5 %) a SRN (3,2 %). 
     Spomalenie pasívneho zahraničného cestovného ruchu má dočasný charakter a to predovšetkým v dôsledku poklesu kúpyschopnosti obyvateľstva.
  1.2.2.10. Domáci cestovný ruch
     Každoročne sa cestovného ruchu zúčastňuje takmer 70 % obyvateľov nad 18 rokov (tab. 4), pričom dominantný podiel na účasti má domáci cestovný ruch, ktorý v roku 1998 dosiahol 9,8 ciest na jedného obyvateľa, čo je oproti predchádzajúcemu roku pokles o 28,5 %. Najčastejším motívom dovolenkového pobytu v domácom cestovnom ruchu je pobyt v horách (38,1 %), pobyt pri vode (27,7 %), návšteva príbuzných a priateľov (13 %), kúpeľný pobyt (9,4 %), pobyt na vidieku (5,6 %) a kombinovaný pobyt (2,6 %). 
     V domácom cestovnom ruchu zaznamenali cestovné kancelárie v roku 1998 355 945 osôb, čo je 6,7 krát viac ako v roku 1993 pri priemernej dobe pobytu 4,4 dňa. V počte účastníkov je to pozitívna tendencia, ale nízka je priemerná dĺžka pobytu. 
     Napriek tomu, že z prehľadu o počte hostí v ubytovacích zariadeniach (str. 5) je zrejmý absolútny nárast i podiel domácich hostí, celkovo účasť na domácom cestovnom ruchu stagnuje, resp. až mierne klesá. Celkový vývoj domáceho cestovného ruchu ilustruje nasledovný prehľad.
               Priemerný počet vycestovaní populácie Slovenska (na osobu v absol. číslach)
Typy ciest                                    1997                           1998                          1999
Jednodňové                                 10,6                             7,6                            7,5
Krátkodobé                                   2,6                             1,9                             1,9
Dovolenkové                                0,5                              0,4                            0,4
Spolu                                          13,7                              9,8                            9,8
Zdroj: Ústav turizmu
Najväčší pokles zaznamenali jednodenné výlety a krátkodobé pobyty, dovolenkové pobyty stagnujú na približne rovnakej úrovni, avšak postupne sa znižuje rozdiel medzi počtom domácich a zahraničných dovolenkových pobytov.
1.2.2.11. Inštitucionálny rámec rozvoja cestovného ruchu

     Prierezový charakter cestovného ruchu predpokladá koordináciu jeho rozvoja. Súčasné rozdelenie kompetencií v cestovnom ruchu a jeho pozícia v rámci Ministerstva hospodárstva SR nezodpovedá jeho skutočný potrebám. Nedostatočná je koordinácia záujmov rozvoja cestovného ruchu aj na orgánoch štátnej správy v krajoch a okresoch s to predovšetkým v dôsledku nedostatočného personálneho obsadenia a bez finančných prostriedkov. Aj keď  ťažisko rozvoja cestovného ruchu je v regiónoch, len orgány miestnej samosprávy boli vo viacerých prípadoch iniciatívne pri  zakladaní združení cestovného ruchu, financovaní propagácie a pod. 
     Dosiaľ malý vplyv na rozvoj cestovného ruchu majú regionálne a miestne združenia cestovného ruchu, ktorých činnosť na danom území je nezastupiteľná. Bez ich činnosti rozvoj cestovného ruchu nie je zosúladený spoločnými cieľmi, chýba koordinácia prevádzkových problémov, formovanie spoločného produktu, miestny a regionálny marketing ako aj výkon potrebných neziskových činností. 
     V podnikateľskej sfére cestovného ruchu existuje rozvinuté konkurenčné prostredie  malých a stredných  podnikov. Záujmy rozdrobených podnikateľských subjektov v istej miere zastupujú profesijné zväzy (Slovenská asociácia cestovných kancelárií (SACK), Zväz hotelov a reštaurácií SR (ZHR SR), Lanovky a vleky, záujmové združenie (LAVEX), Slovenský zväz vidieckej turistiky a agroturistiky (SZVTA) a i.) vo vzťahu k orgánom štátnej správy a samosprávy. Väčšinou združujú len malý podiel subjektov v danom odbore podnikania (výnimkou je LAVEX, záujmové združenie lanoviek a vlekov). I keď ich členská základňa, aktivity a dosah na sféru nie je ešte dostatočný, oprávnenosť ich existencie je nesporná a treba ich chápať ako základ ich budúceho nevyhnutného plnohodnotného fungovania.
1.2.2.12. Podpora rozvoja cestovného ruchu
V súčasnom období existujú tri základné oblasti pre podporu v cestovnom ruchu:
•	štátna propagácia
•	infraštruktúra
•	marketingové aktivity v jednotlivých regiónoch.
     Financovanie štátnej propagácie je v porovnaní s hlavnými konkurentmi Slovenska nedostatočné. V roku 1999 tvorili výdavky na štátnu propagáciu Slovenska len 2,7 % z celkových výdavkov, ktoré na propagáciu cestovného ruchu vynaložili Poľsko, Maďarsko a Česká republika (tab. 14 prílohy). 
     Na podporu infraštruktúry cestovného ruchu existuje jediný špecializovaný Program podpory rozvoja cestovného ruchu v SR realizovaný Slovenskou záručnou a rozvojovou bankou. Ide o príspevkový program do minulého roku orientovaný na úrok z poskytnutého úveru až do výšky 70 %, resp. 80 % v absolútnej čiastke maximálne   3 mil. Sk, resp. 4 mil. Sk. V rokoch 1991-1999 bolo takto formou nenávratných dotácií uvoľnených takmer 328 mil. Sk, pričom prínos programu predstavuje podpora projektov s viac ako 6100 lôžkami, takmer 25 tis. miest pri stoloch a skoro 4 tis. pracovných miest. Jeho zameranie sa ukazuje ako správne, prekážkou väčšej účinnosti sa javil nielen nedostatok finančných prostriedkov ale aj viazanosť na úverové zdroje bánk. Aktualizácia programu bola schválená uznesením vlády SR č. 706/2000, pričom  základom pre výpočet nenávratnej dotácie sa stali oprávnené náklady na realizáciu príslušnej akcie a to už v súlade so zákonom o štátnej pomoci. V aktualizovanej podobe by program mal prispieť k účinnejším a plošnejším nástrojom motivácie a to predovšetkým v smere ku kvalite zariadení cestovného ruchu a mal by čiastočne prispieť k stabilizácii prevádzkovateľov služieb.  
     Ďalšie možnosti podpory predstavuje Podporný úverový program (zameraný na malé a stredné podnikanie vôbec, nielen cestovný ruch), ktorý realizuje Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania prostredníctvom päť komerčných bánk. Pre účely cestovného ruchu bolo v rámci tohto programu poskytnutých v II. polroku 1999 celkom 9 úverov vo výške 37 mil. Sk. Od začiatku existencie programu bolo podporených celkom 73 projektov vo výške takmer 262 mil. Sk. 
     Podporné fondy EÚ zatiaľ nemali významnejší vplyv na podnikanie v cestovnom ruchu, pretože Slovensko pre tieto programy nedefinovalo cestovný ruch ako jednu z priorít. Čiastočne boli použité zahraničné zdroje (Nemecko, Veľká Británia, Francúzsko) na aktivity v niektorých regiónoch Slovenska - Vysoké Tatry a následné založenia agentúry, Gotická cesta na východnom Slovensku, Žiar nad Hronom, Rožňava, Vyšná a Nižná Boca - Čertovica. Zároveň je však potrebné konštatovať, že vzniknuté aktivity po odstúpení zahraničných partnerov v dôsledku nedostatku finančných prostriedkov postupne zanikajú.
 
2. VPLYV CESTOVNÉHO RUCHU NA PLATOBNÚ BILANCIU A ZAMESTNANOSŤ
2.1. Platobná bilancia
     Zahraniční  návštevníci  podľa  štatistických výberových zisťovaní  v priemere vydali na osobu a deň   v  roku 1998 30,76  USD (v roku 1995 26,75 USD).
Oficiálne Národnou bankou  Slovenska vykazovaný  devízový príjem z aktívneho  zahraničného cestovného ruchu uvádza nasledovná tabuľka. Podľa týchto údajov od roku 1997 pokračuje trend poklesu devízových príjmov. Tieto údaje však nekorešpondujú s vývojom návštevnosti, jej štruktúry a priemerných výdavkov na osobu a deň. Z toho vyplýva, že reálne devízové príjmy sa výrazne odlišujú od vykazovaných NBS v dôsledku nelegálnej výmeny valút a už spomínaných ďalších foriem šedej ekonomiky. 

Bilancia devízových príjmov a výdavkov cestovného ruchu v mil. USD
Rok                                     Príjem                         Výdavky                          Saldo        
1993                                   390                               216                                 173  
1994                                   666                               218                                 348
1995                                   622                               320                                 301 
1996                                   672                               482                                 189
1997                                   545                               439                                 107
1998                                   488                               474                                   14
1999                                   460                               339                                 121
Zdroj: NBS
     Údaje z výberových štatistických zisťovaní potvrdzujú existenciu nelegálnej výmeny a významného rozsahu šedej ekonomiky, keď takto zistené devízové príjmy sa pohybujú až na úrovni trojnásobku príjmov vykazovaných NBS.
Podiel devízových príjmov z cestovného ruchu (vykázaných NBS) na exporte a HDP v %
                                 1993           1994           1995          1996         1997        1998
Vývoz                       7,13            8,6              7,2             7,6            6,2           5,1
HDP                          3,4              4,3              3,9             3,7            2,7           2,4
Dôležitá je skutočnosť, že v priebehu celého uplynulého desaťročia bolo devízové saldo aktívne a v rokoch 1996 a 1997 by bez prispenia cestovného ruchu saldo služieb bolo pasívne.
 Vzťah  salda  devízových  príjmov  a   výdavkov   cestovného ruchu k  bilancii služieb v %
1993                   1994                  1995                  1996                  1997                  1998
 64,7                    43,3                   53,1                   523,9                 141,5                 75,5

2.2. Zamestnanosť

     Cestovný ruch výrazne prispieva k tvorbe pracovných miest v oblastiach, kde je vhodný potenciál pre jeho rozvoj. Táto skutočnosť je umocnená  vysokým podielom živej práce. Pritom nejde len o priamu zamestnanosť, ale aj o zamestnanosť vyvolanú v nadväzných odvetviach. Odhady priamej zamestnanosti v cestovnom ruchu na Slovensku sa pohybujú od 75 tisíc až do 95 tisíc osôb v stálych pracovných miestach a ďalších cca 40 - 50 tis. osôb v nadväzných službách. Podiel odhadovanej priamej zamestnanosti predstavuje približne 4,7 %, vrátane vyvolanej zamestnanosti cca 7,1 % na celkovej zamestnanosti v národnom hospodárstve. Okrem toho je tu aj rozsiahla sezónna zamestnanosť.
     Zamestnanosť v cestovnom ruchu sa vyznačuje viacerými priaznivými charakteristikami:
•	v priemere ide o menej kvalifikované pracovné sily, čiže práve tie, ktoré tvoria vysoké percento nezamestnaných a ťažšie sa uplatňujú na trhu práce
•	významná časť pracovných miest - existujúcich i potenciálnych - je lokalizovaná   v horských a podhorských oblastiach, spravidla s menej rozvinutým priemyslom a menej výkonným poľnohospodárstvom 
•	rekvalifikácia na niektoré pracovné miesta je relatívne jednoduchá
•	podiel živej práce je vysoký a v celom rade služieb cestovného ruchu nie je žiaduce jeho  nahradenie technikou 
•	investičné náklady na pracovné miesto sú nižšie než v priemysle
•	koncentrácia zamestnanosti je pomerne rozptýlená, čiže nevyvoláva nároky na migráciu a následnú potrebu bytov 
•	popri vytváraní stálych pracovných miest poskytuje aj príležitosti sezónnej zamestnanosti ako aj možnosti doplnkových príjmov pre miestne obyvateľstvo
•	rozvoj cestovného ruchu a priama zamestnanosť vyvoláva potrebu pracovných miest a dopyt pre dodávateľské odvetvia v bližšom aj širšom okolí.
     V dôsledku málo rozvinutých doplnkových služieb na Slovensku pomer medzi priamou a nepriamou zamestnanosťou nie je zatiaľ taký priaznivý ako vo vyspelých krajinách, kde na jedno pracovné miesto priamo v službách cestovného ruchu pripadá  0,5 až 2 zamestnancov v nadväzných odvetviach.
3. SILNÉ A SLABÉ STRÁNKY CESTOVNÉHO RUCHU V SR
3.1. Silné stránky
-	Slovensko v porovnaní s konkurenčnými krajinami disponuje druhovo rozmanitejším relatívne zachovalým prírodným potenciálom na relatívne malom území s možnosťou celoročného využívania
-	výhodná geografická poloha s ohľadom na severo-južné a východné prepojenie
-	cestovný ruch vytvára priamo i nepriamo pracovné príležitosti aj v čase, keď nezamestnanosť v iných odvetviach prudko rastie
-	jedinečné a neopakovateľné ľudové umenie a čiastočne ešte živý folklór, kultúrne dedičstvo, sieť kultúrnych zariadení a ponuka kultúrnych podujatí
-	 hustá a dobre značená sieť turistických chodníkov po celej republike
-	dostatočná kapacita ubytovacích zariadení, nie však vo vyhovujúcej štruktúre a kvalite, najmä pre zahraničný cestovný ruch
-	všeobecná vzdelanostná úroveň.
3.2. Slabé stránky 
-	Slovensko ako nový štát na mape Európy je pre väčšinu potenciálnych návštevníkov dosiaľ neznáma cieľová krajina
-	vysoký je podiel tranzitných a jednodňových návštevníkov zo zahraničia 
-	nedostatočná koncepčná príprava k rozvoju cestovného ruchu na všetkých úrovniach
-	nedostatočná koordinácia na lokálnej a regionálnej úrovni
-	nízky objem finančných prostriedkov na štátnu propagáciu cestovného ruchu a marketing
-	súčasná ponuka v cestovnom ruchu je nekomplexná a všeobecná
-	výrazná orientácia cestovných kancelárií na organizovanie pasívneho zahraničného cestovného ruchu
-	nízky podiel priamych zahraničných investícií do cestovného ruchu
-	kvalita služieb cestovného ruchu nedosahuje požadovaný európsky štandard
-	nevyhovujúca štruktúra a kvalita ubytovacích zariadení
-	nízka priemerná mzdová úroveň v službách cestovného ruchu
-	pomalý rast, resp. stagnácia domáceho cestovného ruchu, ako dôsledok vývoja životnej úrovne na Slovensku
-	existujúce orgány štátnej správy nemajú zdroje na rozvoj odvetvia
-	nestabilita podnikateľského prostredia
-	absencia špecifickej legislatívy stimulujúcej prostredie pre rozvoj podnikania v cestovnom ruchu
-	nedostatočná starostlivosť o kultúrno-historické pamiatky predovšetkým v dôsledku nedostatku finančných prostriedkov
-	značné rozdiely v kvalite poskytovaných základných a doplnkových služieb
-	nedostatočné dobudované informačné služby cestovného ruchu
-	jazyková bariéra zamestnancov a obyvateľstva
-	zaostávajúca marketingová aktivita podnikateľskej sféry a neochota združovať sa
3.3.	 Príležitosti
-	ponuka produktov cestovného ruchu diferencovaných s ohľadom na dopyt cieľových skupín turistov 
-	postupné zlepšovanie politického imidžu a imidžu štátu ako cestovného cieľa
-	cestovným ruchom prispieť k stabilizácii ekonomiky regiónu
-	rozvoj spolupráce prihraničných regiónov z hľadiska cestovného ruchu 
-	rozvoj cestovného ruchu v hlavnom meste Bratislave ležiacej v mimoriadne perspektívnom regióne  Európy s ohľadom na triangel Viedeň - Bratislava – Budapešť
-	využitie európskeho veľtoku Dunaja v aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu
-	aktivita miestnych samospráv v regionálnom rozvoji
-	využitie programu obnovy vidieka pre rozvoj cestovného ruchu v regiónoch
-	využitie podporných programov EÚ v rámci predvstupovej stratégie.
3.4.	 Ohrozenia
-	absencia špecifických legislatívnych noriem pre podnikanie a kontrolu kvality služieb v cestovnom ruchu
-	90 % zahraničných návštevníkov prichádza z piatich štátov, čo predstavuje vážne ohrozenie z hľadiska poklesu návštevnosti ktoréhokoľvek z nich
-	zaostávajúca dopravná infraštruktúra a nízka kvalita prepravných služieb
-	rastúca medzinárodná konkurencia na trhu medzinárodného cestovného ruchu
-	spomalenie rastu HDP, rastúca nezamestnanosť, miera inflácie, klesajúce reálne príjmy a rastúca hladina cien tovaru a služieb
-	obmedzený prístup k domácim a zahraničným úverom a pokles priamych zahraničných investícií, neúčinnosť podpory vstupu zahraničných investícií
-	očakávané ďalšie zmeny vo vlastníckych pomeroch
-	vysoké daňové a odvodové zaťaženie podnikateľov.

4.  CIELE ROZVOJA CESTOVNÉHO RUCHU 
4.1. Hlavné ciele rozvoja cestovného ruchu v strednodobom horizonte
     Uvedomujúc si význam cestovného ruchu ako činiteľa ekonomického rastu, faktora platobnej bilancie štátu, zamestnanosti a regionálneho rozvoja, s pozitívnym vplyvom na kultúrny a sociálny život spoločnosti, predkladáme ciele rozvoja cestovného ruchu založené na analýze vonkajších a vnútorných možností rozvoja a v porovnaní s konkurenčnými krajinami. 
     Poslaním trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu na Slovensku je stabilizovať jeho postavenie v štruktúre odvetví národného hospodárstva a utvárať predpoklady pre jeho efektívny a dlhodobý rozvoj ako faktora hospodárskeho a sociálno-kultúrneho rozvoja spoločnosti. Kritériom rozvoja cestovného ruchu je optimálne uspokojovanie potrieb cieľových skupín turistov diferencovaným produktom v podmienkach efektívneho vynakladania práce, kapitálu a zhodnocovania prírodného a kultúrneho potenciálu Slovenska. 
     Ciele stratégie cestovného ruchu na Slovensku vychádzajú z hodnotenia silných a slabých stránok na domácom a medzinárodnom trhu cestovného ruchu. Stratégia predpokladá plnenie týchto strednodobých cieľov (do 5 rokov): 
•	zvýšenie konkurencieschopnosti nášho cestovného ruchu v európskom kontexte
•	obnovenie dynamiky rastu devízových príjmov v tempe prevyšujúcom európsky priemer 
•	obnovenie dynamiky rastu domáceho cestovného ruchu
•	rast pobytového cestovného ruchu zo zahraničia (s prenocovaním) 
•	zlepšenie štruktúry návštevnosti z hľadiska ekonomických prínosov
•	zachytenie rozhodujúcich rozvojových trendov svetového cestovného ruchu
•	prednostne rozvíjať ako najperspektívnejšie nosné formy cestovného ruchu (viď časť 4.2.) 
•	udržanie tempa s Českou republikou a Maďarskom pri zvyšovaní kvality služieb
•	realizovať cezhraničnú spoluprácu v oblasti cestovného ruchu s cieľom koordinácie aktivít v príslušných regiónoch
•	zachovanie prírodného a kultúrneho potenciálu rozvoja s možnosťou jeho celoročného využitia. 
     Dosiahnutie cieľov musí byť podporené celou radou opatrení v štátnej politike cestovného ruchu, pretože zaostávanie vo výkonoch je dané zaostávaním vo vytváraní podmienok pre rozvoj cestovného ruchu na Slovensku vo vzťahu k užšej či širšej konkurencii.
4.2. Nosné formy cestovného ruchu
     Na základe zhodnotenia ponukovej stránky územia a jeho vybavenosti a posúdenia dlhodobých vývojových tendencií dopytu v cestovnom ruchu je potrebné rozvíjať nasledovné nosné formy cestovného ruchu:
1. 	Letná rekreácia v horách, s ponukou horskej turistiky a celého radu voľnočasových aktivít.
2. 	Zimné horské športy, v rámci ktorých je kľúčové zjazdové lyžovanie a tiež ďalšie doplnkové športové i zábavné a relaxačné aktivity.
3. 	Mestský a kultúrny cestovný ruch, čiže poznávacie formy orientované na históriu a kultúru, ale aj kongresový cestovný ruch. Vzhľadom na podmienky našej krajiny, blízkosť a mentalitu trhov a perspektívu týchto foriem, ide pre našu krajinu o produkt budúcnosti. Predovšetkým pre druhé, tretie, štvrté, … dovolenky v dĺžke 4 až 7 dní a to v súlade s predpokladaným predlžovaním voľného času.
4. Kúpeľný a zdravotný cestovný ruch v jeho klasickej liečebnej podobe, ktorý je potrebné zachovať a popritom rozvíjať zdravotný (relax, fitness, prevencia, skrášľovanie, kondícia) cestovný ruch, ktorý začína prudko rásť prakticky v celosvetovom rozsahu. 
5. Z pohľadu niektorých regiónov a lokalít môže mať zásadný význam, resp. veľmi významný vidiecky cestovný ruch a agroturistika. 
Doplnkové formy cestovného ruchu
     Výraz doplnkový je vyjadrením ich postavenia na národnej úrovni. Samozrejme popri nich sa bude rozvíjať celý rad ďalších foriem cestovného ruchu ako cestovný ruch pri vodných plochách založený na kúpaní a vodných športoch, hobby turizmus, cykloturizmus, rôzne alternatívne tzv. soft formy cestovného ruchu, poľovnícky cestovný ruch, na rôzne športy orientovaný cestovný ruch, atď. 
     Tieto formy ako ťažiskové následne potvrdili opakovane nezávislí zahraniční experti, ale predovšetkým ich potvrdzuje prax na Slovensku i v krajinách s podobnou ponukou.
     Ich nosnosť znamená, že sú významné predovšetkým z hľadiska podielu a veľkosti na našom cestovnom ruchu ako celku a na jeho ekonomických prínosoch. Pritom ako kľúčové sa javia tak z hľadiska zahraničného ako aj domáceho cestovného ruchu, v prvom prípade je ich dominancia ešte výraznejšia.
4.3. Rozvoj cestovného ruchu z regionálneho hľadiska
     Cestovný ruch je silne ovplyvňovaný územnými podmienkami nezávislými od existujúceho a či navrhovaného územno-správneho usporiadania Slovenska. Preto sú medzi jednotlivými regiónmi výrazne odlišné podmienky, pre ktoré je potrebné venovať pri rozvoji cestovného ruchu veľkú pozornosť regionálnym hľadiskám.   
     Vláda SR uznesením číslo 230/2000 ku Koncepcii decentralizácie a modernizácie verejnej správy SR schválila o.i. aj decentralizáciu koordinačných, plánovacích a metodických činností v oblasti cestovného ruchu na samosprávu vyššieho územného celku. Uznesením číslo 491/2000 vláda SR schválila Návrh územného usporiadania SR na 12 vyšších územných samosprávnych celkov. Tieto skutočnosti predstavujú zvýšenú úlohu miestnej a regionálnej samosprávy pri rozvoji cestovného ruchu.  
     Už existujúce podmienky pre rozvoj cestovného ruchu je možné v priebehu času vylepšovať, ide však o investične nákladný proces a zásadné zmeny nemožno očakávať v krátkom čase. Táto problematika by mala byť podrobnejšie skúmané a aktualizovaná v uvažovanej "Regionalizácii CR v SR ".
5. ŠTÁTNA POLITIKA NA PODPORU ROZVOJA CESTOVNÉHO RUCHU
     Pri kreovaní štátnej politiky a konkrétnych opatrení na rozvoj cestovného ruchu na Slovensku je potrebné vychádzať nielen z cieľov ale aj zo skúseností z krajín  s rozvinutým cestovným ruchom. 
     Oblasť cestovného ruchu je vo väčšine západných krajín upravená právnymi predpismi vysokej úrovne, spravidla zákonmi. Takéto riešenie sa uplatňuje napr. v Taliansku, Francúzsku, Veľkej Británii a vo Fínsku. V Rakúsku napr. je všeobecná právna úprava cestovného ruchu súčasťou priemyselného zákona z roku 1973. Osobitosti rozvoja cestovného ruchu, najmä z hľadiska jeho organizačného a finančného zabezpečenia, sú riešené v krajinských zákonoch. Napríklad Tirolský zákon o cestovnom ruchu z roku 1991 upravuje otázky založenia a členstva vo zväzoch cestovného ruchu, ktoré zriaďuje krajinská vláda, úlohy týchto zväzov a kreovanie, zloženie a úlohy orgánov týchto zväzov, zdroje ich príjmov (povinné príspevky a dotácie zo štátneho rozpočtu) a použitie prostriedkov zväzov, sankcie za neplnenie príspevkovej povinnosti, úlohy krajinskej rady cestovného ruchu ako poradného orgánu krajinskej vlády, ďalej rieši zriadenie, úlohy, orgány a činnosť Fondu na podporu cestovného ruchu. Oproti tomu Švajčiarska konfederácia nemá spolkový zákon, ktorý by komplexne upravoval problematiku cestovného ruchu, ale len spolkový zákon o tzv. “paušálnych zájazdoch”. Problematiku cestovného ruchu tu riešia podrobne kantonálne zákony, napr. zákon o turistike kantonu Wallis z r. 1996 a zákon o podpore turizmu kantonu Bern z r. 1990. V záujme zabezpečenia riadneho a včasného poskytovania služieb cestovného ruchu, vrátane návratu zákazníkov cestovného ruchu je však zriadená Nadácia zákonného záručného fondu švajčiarskeho cestovného ruchu, ktorej členovia sú povinní:
•	prispievať do fondu základným vkladom a ročnými príspevkami podľa výšky svojho ročného obratu a počtu cestujúcich
•	poskytnúť nadácii neodvolateľnú bankovú garanciu a
•	uzatvoriť poistenie o zodpovednosti za škody spôsobené zákazníkovi cestovného ruchu touroperátorom a predajcom zájazdov.
V Kanade a Spolkovej republike Nemecko je oblasť cestovného ruchu riešená zákonmi spolkových krajín resp. provincií.
     Napriek zákonnej úprave uplatňovanej v uvedených krajinách nemožno tvrdiť, že by v nich bola komplexne upravená celá problematika cestovného ruchu v jedinej právnej norme. Tieto zákony upravujú spravidla iba ten-ktorý dôležitý segment alebo dôležitú problematiku odvetvia (napr. organizáciu cestovného ruchu, alebo formy a systém štátnych podpôr, deľbu práce medzi štátnymi orgánmi a zväzmi podnikateľov cestovného ruchu a ich vzájomnú spoluprácu a pod.). Súvisí to v zásade s tým problémom, že cestovný ruch je takou špecifickou oblasťou národného hospodárstva, ktorý je úzko spojený so všetkými sektormi ekonomiky, preto sú aj v jednotlivých štátoch jej hranice vymedzované rozličným spôsobom. Existujú významné rozdiely napr. pokiaľ ide o otázku, ktoré profesie a činnosti treba pokladať za odbornosti a podnikateľské činnosti úzko prepojené s cestovným ruchom. Za takéto sa spravidla pokladá organizovanie a sprostredkovanie rekreačných a turistických zájazdov (pôsobenie cestovných kancelárií a agentúr), hotelové a rekreačné služby ako aj poskytovanie turistických informácií. Na základe medzinárodných skúseností vytýčenie akejsi hraničnej čiary pre odvetvie cestovného ruchu je sťažené tým, že existuje množstvo služieb, ktoré sú pravidelne používané aj domácim resp. miestnym obyvateľstvom (napr. doprava, kultúrne a športové zariadenia a pod.) preto sú potrebné aj bez ohľadu na cestovný ruch, zároveň však je rozvoj cestovného ruchu nepredstaviteľný bez rozvíjania týchto služieb.
     Práve vzhľadom na uvedené problémy je usmerňovanie vývoja cestovného ruchu v jednotlivých krajinách rôznorodé a upravené vo viacerých zákonoch a iných právnych predpisoch - viď príloha č. 2.
     Preto medziparlamentárna konferencia o cestovnom ruchu konaná v dňoch 10. - 14. apríla 1989 v Haagu prijala Deklaráciu, v ktorej odporučila národným parlamentom, aby “zohrali špecifickú úlohu v procese vytvárania národnej politiky cestovného ruchu, osvojili si legislatívu Spoločenstva v tejto oblasti a v prípade potreby prijali skutočný zákonník cestovného ruchu”.
     Existuje rad ďalších právnych dokumentov Európskej únie zameraných na rozvoj spolupráce členských štátov, vytvorenie jednotnej politiky cestovného ruchu Spoločenstva a na ďalšie čiastkové oblasti (napr. vytvorenie postupu pri spolupráci členských krajín v tejto oblasti, zhromažďovanie štatistických údajov, vypracovanie tzv. “akčného plánu” Spoločenstva na podporu cestovného ruchu a pod.)
     Úlohy aproximácie práva spojené s cestovným ruchom vo vzťahu k rozvoju spolupráce medzi členskými štátmi Európskej únie a Slovenskou republikou sú v zásadných otázkach vymedzené v čl. 89 Európskej dohody o pridružení (uľahčenie obchodu v oblasti cestovného ruchu, zvyšovanie toku informácií medzinárodnými sieťami, odovzdávanie know-how formou odbornej praxe, účasť Slovenska a jeho subjektov cestovného ruchu v Európskych a medzištátnych regionálnych organizáciách, organizovanie spoločných akcií, harmonizácia štatistických systémov cestovného ruchu). Rovnako dôležité je Rozhodnutie Rady Európskej únie prijaté 10. apríla 1984, ktoré zakotvuje politiku Spoločenstva vo vzťahu k cestovnému ruchu a konštatuje, že cestovný ruch je jedným z odvetví ekonomiky, ktoré prispievajú k harmonickému rozvoju hospodárskych činností v rámci Spoločenstva a k rozšíreniu európskej integrácie. Toto rozhodnutie zároveň ukladalo Výboru obchodu Európskej Komisie, aby vypracoval návrhy smerníc súvisiacich s problematikou cestovného ruchu.
5.1. Organizačné usporiadanie cestovného ruchu

5.1.1.	Miestna a regionálna úroveň
     Jedným zo základných znakov produktu cestovného ruchu je jeho regionálny charakter. Tejto skutočnosti je potrebné prispôsobiť aj organizačné usporiadanie s cieľom koordinácie rozvoja cestovného ruchu na miestnej a regionálnej úrovni. Úloha je o to naliehavejšia, že v cestovnom ruchu pôsobí veľké množstvo prevažne malých subjektov, ktoré majú spoločného zákazníka - účastníka cestovného ruchu. Musia sledovať a presadzovať spoločný cieľ, ako aj spoločne realizovať činnosti a aktivity, ktoré nie je možné zabezpečovať osobami podnikajúcimi v cestovnom ruchu jednotlivo - v dôsledku finančnej náročnosti alebo nízkej účinnosti. Ide najmä o marketing, informačné služby, zabezpečenie neziskových, pre účastníkov cestovného ruchu však nevyhnutných služieb a podmienok pre ich aktivity. Z týchto dôvodov je potrebná existencia miestnych a regionálnych združení cestovného ruchu v turisticky významných miestach. Prioritný význam majú miestne združenia, ktoré sa následne môžu spájať do regionálnych združení.
     Preto ako základný prvok inštitucionálneho usporiadania na miestnej úrovni navrhujeme zakotviť do príslušných právnych noriem povinnosť samosprávam zriadenie miestnych združení cestovného ruchu v tých obciach a mestách, ktoré boli určené ako strediská sústredeného cestovného ruchu a ktoré vyberajú kúpeľný a rekreačný poplatok (viď zákon č. 544/90 Z.z.). V ostatných mestách a obciach bude táto možnosť zakladanie v rámci vlastnej iniciatívy.
     Členmi združení budú obce, podnikateľské subjekty podnikajúce v oblasti cestovného ruchu (cestovné kancelárie, ubytovacie a stravovacie zariadenia, turisticko-informačné kancelárie, prevádzkovatelia lanoviek a vlekov atď.), pričom jej členmi  môžu byť aj iné subjekty pôsobiace v iných odvetviach v danej lokalite. Rozdielny vplyv na vývoj a výsledky cestovného ruchu budú diferencované vo výške členských príspevkov.
     Úloha týchto združení bude spočívať i v koncepčnej, koordinačnej, marketingovej a informačnej činnosti. Predpokladáme aj ich úlohy v oblasti kvality poskytovaných služieb. 
     Financovanie združení bude realizované v nadväznosti na navrhovaný komplexný systém financovania cestovného ruchu. Zdrojmi budú:
•	kúpeľný a rekreačný poplatok (v prípade novelizácie resp. zmeny na daňový a odvodový systém príslušná zodpovedajú položka)
•	členské príspevky
•	dotácie z centralizovaných zdrojov - štátny rozpočet 
•	zdroje získané zo štrukturálnych fondov EÚ
•	ostatné zdroje - granty, dary a pod.
Po vzniku miestnych združení cestovného ruchu predpokladáme vznik združení regionálneho charakteru ako potrebu koordinácie rozvoja cestovného ruchu v širšom, z hľadiska cestovného ruchu v ucelenom území. Úlohou združení cestovného ruchu bude nielen ich koordinačná funkcia, ale aj koncepčná práca a v neposlednom rade úlohy v oblasti územného marketingu vrátane zabezpečovania informačných služieb. Ich financovanie bude zabezpečené prerozdeľovaním v rámci už existujúceho systému, pričom by malo ísť iba o minimálné finančné čiastky (s výnimkou prostriedkov na akcie, ktoré budú mať regionálny charakter). 
OPATRENIA:
A.	V oblasti regionálnej politiky, v nadväznosti na Integrovaný plán regionálneho a sociálneho rozvoja SR, pripraviť návrh Národného plánu regionálneho rozvoja SR v sektorovej časti dotýkajúcej sa cestovného ruchu tak, aby podpora v rámci štrukturálnych fondov EÚ smerovala do rozhodujúcich regiónov. Z celoslovenského pohľadu podporu smerovať do regiónov s vhodnými podmienkami pre rozvoj cestovného ruchu so zameraním na nosné formy cestovného ruchu
	                                                                                            T: 2001 - 2006
                                Z: MH SR v spolupráci s 
MVRR SR a KÚ

B.	Pripraviť návrh legislatívnej normy o združeniach cestovného ruchu 
                                                                                     T: máj 2001
                                                                                   Z: MH SR
C.	Novelizovať zákon č 544/90 Zb. o miestnych poplatkoch 
                                                                               T: 2001
 Z: MF SR v spolupráci
                                                                                                           s MH SR, ZMOS 
5.1.2.	Národná úroveň

     Skúsenosti z vývoja cestovného ruchu vo vyspelých krajinách ukazujú, že tento zohrával v jednotlivých obdobiach rôznu úlohu (zdroj príjmov, regionálny rozvojový prvok, zamestnanosť). Tomu bola aj prispôsobovaná organizačná štruktúra. Pre rozvojové obdobie cestovného ruchu je dôležitá úloha štátneho orgánu. Samozrejme nie v zmysle podnikateľa, ale ako koncepčného miesta, tvorcu politiky cestovného ruchu a výberu nástrojov jej realizácie, výkonu marketingu a v rámci neho aj štátnej propagácie na národnej úrovni, zabezpečenie legislatívy, konkurenčného prostredia a uplatňovania mechanizmov krajín EÚ, metodickej podpory pre jednotlivé branže, možnosti využitia podporných a štrukturálnych fondov EÚ, príprava medzinárodných zmlúv a spolupráce, zapojenie sa do činnosti medzinárodných organizácií, štatistika, vzdelávanie, výskum a informácie. 
    Efektívnosť odvetvia cestovného ruchu sa dosahuje najmä vhodným zosúlaďovaním ekonomických aktivít podnikov s činnosťou miestnej štátnej správy a samosprávy a s podpornými opatreniami ústredných štátnych orgánov - synergický efekt. Rozvoj cestovného ruchu nie je možný bez vysokej úrovne kvality a sortimentu poskytovaných služieb, štátnej i komerčnej propagácie, zodpovedajúcich investícií, ľudských zdrojov, legislatívnych i ekonomických opatrení a týmto potrebám zodpovedajúcej organizačnej štruktúre. Poznatky v rámci Európy naznačujú, že podpora cestovného ruchu závisí od:
-	celkovej hospodárskej politiky a na ňu nadväzujúcej politiky cestovného ruchu
-	 významu cestovného ruchu pre ekonomiku krajiny
-	územného usporiadania a deľby kompetencií medzi ústrednou vládou a regionálnymi vládami resp. miestnymi samosprávami.
Vychádzajúc z uvedených skutočností profesijné združenia ako aj samosprávy predložili vo forme záverov celoslovenských aktívov týchto inštitúcií, konaných v rokoch 1998 a 2000 ako aj prostredníctvom Rady pre cestovný ruch MH SR, návrh na vytvorenie samostatného úradu cestovného ruchu. Je predpoklad, že tieto úlohy by mohol zabezpečiť Národný úrad cestovného ruchu, ktorý by vznikol pretransformovaním a vyčlenením zamestnancov a finančných prostriedkov sekcie cestovného ruchu MH SR. Preto by sa na zriadenie takéhoto úradu nevyžadovali vysoké finančné náklady. Počet zamestnancov by v začiatkoch nemal prekročiť hranicu 35. Legislatívne práce by boli realizované v roku 2002 s tým, že príslušný úradu by bol zriadený v roku 2003.
     Národný úrad cestovného ruchu by existoval dočasne t.j. do doby "naštartovania a rozbehu" cestovného ruchu.  Následne by tento bol včlenený do príbuzného odvetia zodpovedajúceho charakteru  rezortu tak, ako je to aj v krajinách s vyspelým cestovným ruchom.
     V súčasnom období, vzhľadom na práce a zámery, ktoré sú a majú byť realizované v oblasti reformy verejnej správy, navrhujeme ponechať ako ústredný orgán štátnej správy MH SR v podobe samostatnej sekcie cestovného ruchu. Koordinačnú, prierezovú medzirezortnú funkciu by naďalej plnila Rada pre cestovný ruchu MH SR.
Opatrenie:
Pripraviť návrh legislatívnej normy na zriadenie Národného úradu pre cestovný ruch.
	Z: MH SR
	T: 2002 

5.2. Legislatívna oblasť
     Opatrenia v tejto oblasti musia byť realizované v nadväznosti na potreby cestovného ruchu ako aj zámery Slovenska pri integrácii do európskych a svetových štruktúr (EÚ, OECD) a z toho vyplývajúcich potrieb implementácie jednotlivých právnych noriem.
5.2.1. Špecializovaná legislatíva pre cestovný ruch
 
     Situácia v cestovnom ruchu vyžaduje prijatie niektorých zákonných noriem, či už parciálnych alebo kumulovaných do 1 - 2 zákonov. V rámci nich je potrebné riešiť predovšetkým tri základné okruhy problémov:
•	Vytvoriť rámcové a právne podmienky pre koordináciu rozvoja cestovného ruchu na miestnej a regionálnej úrovni. 
•	Vytvoriť nástroj na podporu rozvoja cestovného ruchu na národnej úrovni orientovaný na akcie prioritného významu - systém financovania rozvoja cestovného ruchu analogický s riešeniami aplikovanými v krajinách Európskej únie. Takýto podporný nástroj by mal mať svoje stále zdroje príjmov, ako aj možnosť podpory zo štátneho rozpočtu a štrukturálnych fondov EÚ. 
•	Právne upraviť vzťahy medzi cestovnou kanceláriou a zákazníkom, aby sa zvýšila jeho ochrana a uvedený vzťah nadobudol štandardnú podobu, aká je v súčasnosti alebo bude v blízkej budúcnosti v krajinách Európskej únie. Súčasne sa tým zabezpečuje aj aproximácia so smernicou 90/314/EEC Európskej únie.
OPATRENIA:
A.	Vypracovať a zaradiť do legislatívneho procesu návrh zákona o niektorých podmienkach podnikania v cestovnom ruchu ako implementáciu smernice Rady EÚ č. 90/314/EEC v oblasti ochrany spotrebiteľa - zákazníka cestovnej kancelárie. Zohľadniť pritom Smernicu EÚ č. 1999/42/ES upravujúcu spôsob uznávania odbornej spôsobilosti pre činnosť cestovných kancelárií
                                                                                                         T: február 2001
                                                                         Z: MH SR
B.	Pripraviť návrh legislatívnej normy komplexne riešiacej finančnú podporu rozvoja cestovného ruchu a to tak v oblasti tvorby zdrojov, ich použitia ako aj tvorby inštitucionálnych nástrojov
                                                                               T: máj 2001
                                                                              Z: MH SR
C.	V nadväznosti na doterajšie poznatky, v spolupráci s profesijnými zväzmi novelizovať Vyhlášku MH SR č. 125/95 Z.z., ktorou sa upravuje kategorizácia pohostinských prevádzkarní  a klasifikačné znaky na ich zaraďovanie do skupín a kategorizácia ubytovacích zariadení a klasifikačné znaky na ich zaraďovanie do tried tak, aby kvalita poskytovaných ubytovacích a stravovacích služieb bola porovnateľná s kvalitou v rámci EÚ
                                                                                       T: september 2001
                                                                                                 Z: MH SR v spolupráci 
s profesijnými zväzmi  
5.2.2. Novelizácia ďalších zákonov 

•	Zákon o miestnych poplatkoch - kúpeľný a rekreačný poplatok odvodzovať od prenocovania a nie pobytových dní a zahŕňať do povinnosti platby všetky prenocovania, zvýšiť interval stanovenia výšky kúpeľného a rekreačného poplatku a ďalej odstrániť problém tzv. dvojakého zdanenia predaja alkoholických nápojov (DPH + miestne poplatky)
OPATRENIE:
Pripraviť novelizáciu príslušnej právnej normy - viď opatrenie v bode 5.1.1. písm. C
                                                                                                         T: 2001
                                                                                              Z: MF SR v spolupráci 
                                                                                                s MH SR a ZMOS-om
•	Zákon o neziskových organizáciách poskytujúcich verejnoprospešné služby, do ktorých zaradiť aj aktivity cestovného ruchu ako sú informačné služby pre turistov, nekomerčný marketing a nekomerčná propagácia, prípadne ďalšie potrebné neziskové aktivity.

OPATRENIE:
Vypracovať podnet na novelizáciu zákona č. 213/97 Z.z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby
                                                                             T: júl 2001
                                                                                           Z: MH SR, MS SR
•	Zákon o dani z pridanej hodnoty (DPH)  - upraviť v zákone špeciálne zjednodušené pravidlá pre cestovné kancelárie. 
OPATRENIE:
Novelizovať zákon o dani z pridanej hodnoty  
                                                                           T: 2001
                                                                                Z: MF SR
•	Živnostenský zákon - upraviť a rozšíriť podmienky pre výkon niektorých živností v oblasti cestovného ruchu - viazané živnosti ako napr. služby cestovných kancelárií, sprievodcovské služby. V súčasnom období je novelizácia živnostenského zákona už v legislatívnom procese. 
5.2.3. Zavedenie vrátenia DPH

     Vzhľadom na uvedené pasívum bilancie nákupnej turistiky je v záujme SR zaviesť vrátenie DPH pre cudzozemcov pri vývoze tovarov pre osobnú spotrebu, čím by sa výraznejšie motivovali nákupy zahraničných návštevníkov. Ako posledná krajina, ktorá uvažuje zaviesť takéto opatrenie v strednej Európe, môže sa poučiť skúsenosťami MR a ČR, ktoré nezaviedli recipročnú sumu k povolenej hodnote bezcolného dovozu, ale limit pre vrátenie DPH znížili, aby výraznejšie motivovali nákupy zahraničných návštevníkov. V MR je touto hranicou nákup nad 25 000,–  forintov a v ČR dokonca nad 1 000,– Kč. Aj na základe toho odporúčame stanovenie hranice pre vrátenie DPH na nákupy realizované na Slovensku a vyvezené do zahraničia vo výške 1 000,– Sk, pri ktorej by rezultovali vyššie efekty v prospech štátneho rozpočtu a verejných fondov.
     MF SR pripravuje komplexný materiál o systémoch refundácie dane z pridanej hodnoty s predpokladanou účinnosťou od 1. 1. 2002, ktorý  má prerokovať vláda SR. Preto novelizáciu v rámci opatrení už nenavrhujeme.

5.3. Podpora cestovného ruchu

5.3.1. Zahraničné zdroje

     V súčasnosti je aktuálne vytvoriť podmienky na participáciu z fondov a programov Európskej únie aj do cestovného ruchu. Znamená to definovať cestovný ruch  ako jedno z prioritných odvetví pre čerpanie zdrojov z uvedených fondov. Obdobná požiadavka platí aj pre možné granty poskytované na báze bilaterálnych vzťahov. V obidvoch prípadoch je však potrebné zabezpečiť podiel spolufinancovania zo slovenskej strany.

OPATRENIE:
V spolupráci s príslušnými rezortmi zabezpečiť prípravu podkladových dokumentov tak, aby cestovný ruch bol ponímaný ako jedno z prioritných odvetví pre čerpania prostriedkov v rámci podporných programov EÚ
                                                                          T:2001 - 2006
Z: MH SR, MVRR SR, MP SR

5.3.2. Podpora malých a stredných podnikateľov v cestovnom ruchu

     V súlade s pravidlami EÚ a zákonom č. 231/99 Z.z. o štátnej pomoci bol uznesením vlády SR číslo 706/2000 aktualizovaný Program podpory rozvoja cestovného ruchu v SR č. 5 s cieľom stimulácie malých a stredných podnikateľov v cestovnom ruchu.  
5.3.3. Komplexná forma finančnej podpory rozvoja cestovného ruchu v SR 

     Poznatky z dnes už vyspelých krajín, z pohľadu cestovného ruchu  ako aj okolitých krajín ukazujú, že štát musí vytvoriť finančné prostredie a zdroje na jeho "naštartovanie".  V zásade sú dve možnosti tvorby zdrojových prostriedkov:
•	zo štátneho rozpočtu v závislosti od devízových príjmov z aktívneho zahraničného cestovného ruchu (návrh v rámci štátnej politiky cestovného ruchu Českej republiky)
•	 združovaním prostriedkov a to zo zdrojov štátneho rozpočtu, obcí (cestovný ruch sa ako jeden z mála odvetví podieľa aj na tvorbe zdrojov obcí a miest a to prostredníctvom kúpeľného a rekreačného poplatku za prenocovanie, ako aj poplatku za predaj alkoholických nápojov a cigariet a pod.). Ponúkajú sa aj iné možnosti tvorby vlastných zdrojov, a to poplatky za predaj pohľadníc a turistickej literatúry, poplatky za nákup valút tuzemcami, prípadne poplatok za výmenu valút vôbec. Podstatná časť získaných prostriedkov by zostávala v mieste ich tvorby (regiónoch - regionálnych združeniach) pre ich rozvojové zámery a centrálne združené prostriedky by sa použili na zámery z pohľadu celoštátnych záujmov. Z takýchto zdrojov by sa mali prednostne poskytovať návratne výhodné úvery na vybrané investičné akcie, prípadne aj nenávratné príspevky, pre neziskové organizácie a pre vybrané presne stanovené neinvestičné účely. Podpora by mala sledovať rast kvality služieb, rozširovanie služieb pre voľný čas, marketing a pod.
     Takýmto komplexným systémom spôsobu financovania bude vytvorený systém finančnej podpory cestovného ruchu bez parciálnych tlakov na štátny rozpočet t.j. boli by pokryté napr. finančné potreby pre regionálny marketing, regionálne rozvojové projekty, atď. - viď návrh príslušných opatrení. 
. 
OPATRENIE:

Viď bod B. časti 5.2.1.
5.3.4. Podpora domáceho cestovného ruchu

     V záujme podpory domáceho cestovného ruchu súčasne s cieľom nenarušiť konkurenčné prostredie a princípy trhovej ekonomiky navrhujeme preskúmať možnosť jeho podpory a to predovšetkým v porovnaní s okolitými krajinami a krajinami EÚ resp. OECD.
OPATRENIE:
Vykonať príslušné expertízne posúdenie a to predovšetkým porovnaním s krajinami EÚ a okolitými štátmi.
                                                                                                                        T: 2002
                                                                                                       Z: MH SR  
 5.3.5. Riešenie tieňovej ekonomiky

     Tieňová ekonomika má v cestovnom ruchu viaceré prejavy, napr. neoficiálna výmena valút, nepriznané poskytovanie ubytovania v súkromí, nepriznané príjmy - predaj mimo registračných pokladníc a iné. Existuje aj viacero spôsobov jej eliminácie, s rozdielnou účinnosťou. Potrebná je aj prísnejšia kontrola, jej možnosti ako následného opatrenia sú však obmedzené. Druhou možnosťou je využitie zahraničných skúseností v prípade systému ubytovania v súkromí, ktoré zabezpečujú štandardizáciu, marketing a predaj prostredníctvom vlastného systému rezervácií, čím vytvárajú stimuly pre ubytovateľov, aby sa začlenili do týchto systémov. 
     Nelegálna výmena valút má korene v nelegálnom obchode prebiehajúcom na burzách a trhoviskách, kde sa predáva nelegálne dovezený tovar, kvôli nákupu, ktorého je stále záujem o nelegálny nákup valút. Čiže pre odbúranie neoficiálnej výmeny valút je potrebné eliminovať jej príčiny, ktoré sú z veľkej časti mimo sféry cestovného ruchu.
OPATRENIE:
Vykonať príslušné opatrenia v kontrolnom režime daňových orgánov - vzájomné porovnávanie dokumentov podnikateľských i nepodnikateľských subjektov (napr. pri ubytovaní v súkromí). Spolupracovať pritom so samosprávami s cieľom predbežného určenia takýchto prípadov
                                                                                            T: priebežne
                                                                                   Z: MF SR, MV SR v spolupráci 
                                                                                       so samosprávou miest a obcí 
5.4. Marketing a propagácia

5.4.1. Zameranie činnosti Slovenskej agentúry pre cestovný ruch
     Zameranie činnosti Slovenskej agentúry pre cestovný ruch pre zvýšenie účinnosti štátnej propagácie je potrebné modifikovať.  Po prvé sústrediť sa na marketing ako taký a neobmedzovať činnosť len na propagačné aktivity. Rozšírenie činnosti musí zahŕňať analýzy trhov (či už interne alebo externe) a spracované údaje o dôležitých trhoch sa musia využívať dvojakým spôsobom - jednak ako nevyhnutný podklad, na základe, ktorého propagačné aktivity budú zacielené na reálne potenciálne segmenty a budú komunikované spôsobom, ktorý oslovuje (je dostupný) práve zvolené cieľové segmenty. Teda postupne prejsť na štandardný spôsobom činnosti národných marketingových agentúr. Druhý spôsob využitia získaných a spracovaných údajov predstavuje ich poskytovanie podnikateľskému sektoru - tlačovinami, elektronicky, prostredníctvom SACK, ZHR SR a inými kanálmi. Okrem toho od voľne imidžových aktivít treba viac prejsť na podporu konkrétnych predajných produktov cestovného ruchu Slovenska, čo vedie k rýchlejším výsledkom. V tejto súvislosti je potrebné prehĺbiť spoluprácu s regiónmi ale aj podnikateľskými subjektami či ich združeniami. 
     Zahraničné zastúpenia sú potrebným, ale nákladným nástrojom aktivít na rozhodujúcich trhoch. V súčasnosti treba ich absenciu riešiť kombinovaným spôsobom. V susedných, rozhodujúcich teritóriách, formou zastúpenia a ďalším spôsobom je „pôsobenia z centrály“ tak, aby prítomnosť na ďalších dôležitých vybraných trhoch bola v podstate permanentná. To predpokladá spracovať ročný plán aktivít pôsobenia na jednotlivých trhoch. Okrem toho je potrebné aktívnejšie využívať aj delegátov našich obchodno-ekonomických oddelení v zahraničí pri marketingových aktivitách cestovného ruchu.

OPATRENIE:
Spracovať ucelenú koncepciu marketingu a štátnej propagácie cestovného ruchu Slovenska ako základný koncepčný dokument
                                                                                 T: 2001
                                                                                                  Z: MH SR, SACR

5.4.2. Financovanie Slovenskej agentúry pre cestovný ruch

     Zásadnejšia zmena v činnosti a účinnosti pôsobenia tejto agentúry si vyžaduje zvýšenie jej rozpočtu, pretože jeho výška na rok 2000 v objeme 38 mil. Sk nevytvára predpoklady pre porovnateľnú účinnosť štátneho marketingu so susednými krajinami a hlavnými konkurentmi. V zahraničí je financovanie národných turistických marketingových agentúr kombinované. Hlavným prispievateľom je štát,  ku ktorému sa pripájajú regióny a spravidla obchodné komory. U nás však títo ďalší prispievatelia ešte dlhšie obdobie nebudú aktuálni, preto financovanie musí byť zatiaľ predovšetkým záležitosťou  štátu.

OPATRENIE: 
V procese prípravy štátneho rozpočtu na rok 2002 uplatniť požiadavku finančných zdrojov na činnosť Slovenskej agentúry pre cestovný ruch pre rok 2002 vo výške min. 80 mil. Sk, súčasne zvýšiť nároky na výkon jej činnosti - komplexnosť, profesionalita, účinnosť, ale aj účelnosť vynakladaných prostriedkov
                                                               T: 2001
                                                                                                  Z: MH SR, MF SR

5.4.3. Marketing na miestnej a regionálnej úrovni

     Štátna propagácia a marketingové aktivity bez podpory na úrovni regiónov, prípadne významných stredísk cestovného ruchu, nemôžu dosiahnuť požadovaný prínos. Ide o úlohu, ktorú by mali plniť predovšetkým inštitúcie regionálnej štátnej správy ako aj uvažované inštitúcie vyššej územnej samosprávy ale aj dnes v podstate neexistujúce združenia na lokálnej a regionálnej úrovni. V súčasnosti, pri nedostatku finančných prostriedkov, je potrebné, aby predovšetkým orgány miestnej štátnej správy, ale aj samosprávy, v rámci svojich možností koordinovali vydávanie propagačných materiálov vydávaných rôznymi inštitúciami a to aj financovaných zo štátneho rozpočtu (múzeá, galérie, hrady, zámky, turistické zariadenia, správy jaskýň atď.) V tomto smere možno vidieť ako základ už existujúce turisticko-informačné kancelárie. S cieľom efektívnosti a transparentnosti je potrebné, aby pre využitie navrhovaných finančných prostriedkov pre KÚ boli zriadené komisie zložené z príslušných subjektov cestovného ruchu. 
Aktivity k zahraničiu  by mali byť zastrešované Slovenskou agentúrou pre cestovný ruch.
OPATRENIE:
A.	V návrhoch štátneho rozpočtu na rok 2002 a nasledujúce roky uplatňovať  požiadavku vo výške 500 tis. Sk ročne pre každý krajský úrad za účelom prezentácie jednotlivých regiónov cestovného ruchu
                                                                                                       T: návrh ŠR na rok 2002
                                                                                      Z: KÚ, MF SR 
5.5. Štatistika a informácie

5.5.1. Štatistika 
     Už v predvstupovom období Slovenska je aj v oblasti cestovného ruchu potrebné, aby informácie o vývoji cestovného ruchu boli kompatibilné s krajinami EÚ, OECD a Svetovou organizáciou cestovného ruchu - WTO a teda zhodné aj s metodikou používanou v oblasti štatistiky cestovného ruchu a to v celej jej šírke. Táto skutočnosť umožňuje nielen porovnávanie vývoja cestovného ruchu medzi krajinami, ale predovšetkým presnejšie kvantifikuje vplyv cestovného ruchu na ekonomiku príslušnej krajiny a tým následne dáva možnosť aj navrhovať adekvátne opatrenia (úroveň rozhodovania je adekvátna úrovni poznania). Príslušná štatistika zároveň tvorí bázu aj pre tvorbu lokálnych a regionálnych rozvojových programov a zámerov a v neposlednom rade je zdrojom informácií aj pre podnikateľské subjekty ako rozhodujúce prvky pri poskytovaní služieb cestovného ruchu.
 Ak cestovný ruch bude vedieť exaktne preukázať svoje reálne prínosy, vytvorí to preň väčší priestor a akceptáciu pri úvahách o ďalšom vývoji a štruktúre slovenskej ekonomiky.
Samozrejme tiež je dôležité pripraviť kvalifikovaný odhad rozsahu nelegálnej ekonomiky vo sfére cestovného ruchu, aby bolo zrejmé aké úniky spôsobuje verejným financiám a platobnej bilancii a aké zlepšenie možno očakávať, ak sa podarí čiastočne  šedú časť ekonomiky v cestovnom ruchu eliminovať.
OPATRENIE:
Implementovať formy a metódy štatistického zisťovania cestovného ruchu v krajinách EÚ, OECD a WTO a to predovšetkým Smernicu Rady Európy č. 95/57/ES  23.11.1995 o zbere štatistických informácií v oblasti cestovného ruchu. Zriadiť pri ŠÚ SR satelitný účet cestovného ruchu. Pre tieto účely uplatňovať v návrhoch štátneho rozpočtu aj potrebné finančné prostriedky.
                                                           T:2002 - 2003
Z: ŠÚ SR, MF SR, NBS, MH SR

5.5.2. Turistické informačné kancelárie
     Turistické informačné kancelárie - ich základná sieť bola vybudovaná aj s podporou MH SR, sú dôležitým oporným prvkom pre turistu v navštívenom mieste. Dnes tieto informačné kancelárie v prevažnej miere financujú miestne samosprávy, čím sa supluje ich spôsob financovania obvyklý vo svete, nie však v dostatočnom rozsahu. Aj z tohto pohľadu sa preto mimoriadne dôležitým javí postupné vytváranie reálne fungujúcich združení cestovného ruchu, ktorých prirodzenou súčasťou sú aj tieto informačné kancelárie, poskytujúce okrem informačných služieb sprostredkovanie ubytovania a niektoré ďalšie služby, ktoré pripravujú a realizujú aj vybrané marketingové aktivity. Prevažný rozsah neplatených služieb poskytovaných týmito informačnými miestami a ich nevyhnutnosť pre návštevníkov, je dôvodom potreby dočasnej, resp. jednorazovej podpory týchto stredísk a súčasne príležitosťou ako zaviesť do ich činnosti ďalšie jednotiace prvky.
OPATRENIE:
A.	Pokračovať v realizácii Programu vytvárania turisticko-informačných kancelárií a to v smere
•	dopracovania programového vybavenia tak, aby tento zodpovedal súčasnej technickej úrovni v oblasti výpočtovej a informačnej techniky (dobudovanie národného informačné systému) 
•	dobudovania siete týchto zariadení s cieľom pokrytia celého územia Slovenska
•	programového dobudovania s cieľom realizácie nadstavbovej zložky - rezervačného systému umožňujúceho zákazníkom prostredníctvom Internetu objednávanie jednotlivých služieb.
S týmto zámerom je potrebné vyčleniť aj finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu
                                                                                        T: 2001 (návrh rozpočtu),
                                                                                                      2002 realizácia
                                                                               Z: MH SR, MF SR
B.	V rámci grantových programov vytvoriť priestor aj pre podporu existujúcich a vznikajúcich turistických informačných kancelárií
                                                                                         T: 2001 + realizácia
                                                                                        Z: MH SR, AICES
5.5.3. Využitie informačných technológií v distribúcii a predaji produktov cestovného   
          ruchu

     Informačné technológie ako moderný a na význame rastúci spôsob informovania a obchodovania sa na Slovensku zatiaľ nevyužíva v potrebnom rozsahu. Predovšetkým zapojenie sa do rezervačných systémov využívajúcich internet  a elektronický spôsob predaja zatiaľ obchádza náš hotelový sektor aj cestovné kancelárie, čo najmä prv spomenutých stavia do málo výhodnej pozície, ak si navyše uvedomíme, že v drvivej väčšine ide o nezávislé hotely nezapojené do medzinárodných hotelových, marketingových či rezervačných sietí. Prekonanie tohto stavu je najmä pre ubytovací sektor krajne dôležitý problém.
OPATRENIE:
V rámci podporných, resp. rozvojových programov pre cestovný ruch informačné technológie preferovať ako jednu z priorít v najbližších rokoch
                                                                                         T: 2001 - 2006
                                                                                  Z: MH SR

5.6. Pestovanie vzťahu k cestovnému ruchu

Tento dlhodobý proces je potrebné realizovať na štyroch úrovniach:
-	parlamentnej, kde by bolo vhodné iniciovať vznik parlamentného výboru pre cestovný ruch, ktorý by v zákonodarnom orgáne zastupoval záujmy cestovného ruchu a v návrhoch zákonov posudzoval ich dopad na rozvoj cestovného ruchu
-	spoluprácou so ZMOS-om, miestnou štátnou správou a ostatnými združeniami existujúcimi v tejto oblasti  a ich prostredníctvom pôsobiť na samosprávy a vysvetľovať možnosti a prínosy cestovného ruchu pre miestny rozvoj, ako aj poskytovať návody ako jeho rozvoj na miestnej úrovni podporovať
-	pestovať vzťah obyvateľov k cestovnému ruchu a turistom, ako jednému zo zdrojov prosperity - vypracovať na to osobitný program
-	v príprave personálu - školskej a mimoškolskej -  posilniť výchovu týkajúcu sa vzťahu a priameho kontaktu s hosťom. Podľa dostupných zdrojov v súčasnom období pôsobí v oblasti cestovného ruchu asi 34 % nekvalifikovanej pracovnej sily a to za situácie, kedy každoročne ukončí stredoškolské a vysokoškolské vzdelanie orientované do oblasti cestovného ruchu okolo 3 400 absolventov. Javí sa preto  potreba zosúladenia školskej výchovy s potrebami trhu. 

OPATRENIA:
A.	Iniciovať vytvorenie výboru (podvýboru) NR SR pre cestovný ruch
                                                                              T: 2001
                                                                                   Z: MH SR
B.	Spracovať zámery v oblasti výchovy miestneho obyvateľstva k cestovnému ruchu ako prvku predstavujúcemu pozitívny vplyv na celkový vývoj regiónu i podnikateľov
                                                                              T: 2001
                                                                                           Z: ZMOS, KÚ a OÚ, 
                                                                                         združenia CR
C.	V príprave personálu - školskej a mimoškolskej -  posilniť výchovu týkajúcu sa vzťahu a priameho kontaktu s hosťom. Prehodnotiť doterajší systém a objem výchovy na úrovni stredných a vysokých škôl s cieľom zreálnenia potrieb ako aj uplatnenia absolventov
                                                                                       T: 2002 - 2003
                                                                                  Z: MŠ SR
5.7. Cestovný ruch a bezpečnosť
     Dôležitým základným predpokladom (tým sa stáva "až vtedy", keď sa niečo stane, v opačnom prípade si to návštevník ani neuvedomuje) spokojnosti návštevníkov Slovenska je bezpečnosť a to tak ich zdravia ako aj majetku. Žiaľ nie zriedkavé sú krádeže áut a osobných dokladov a táto skutočnosť negatívne ovplyvňuje aj imidž Slovenska ako krajiny cestovného ruchu. 
OPATRENIE:
Pripraviť a realizovať Programu "zvýšenia bezpečnosti turistov - účastníkov cestovného ruchu a ich majetku".
                                                                             T: 2001 
                                                                                  Z: MV SR
5.8. Trvalo udržateľný cestovný ruch  
Ochrana a trvalé zachovanie prírodných a kultúrnych hodnôt je jedným zo základných predpokladov existencie cestovného ruchu. Všetky najvýznamnejšie strediská cestovného ruchu na Slovensku sa nachádzajú v chránených prírodných oblastiach (Vysoké a Nízke Tatry, Veľká a Malá Fatra, Roháče, Slovenský raj atď.). Veď iba z pohľadu zimného cestovného ruchu máme na Slovensku 17 veľkých, 38 stredných a 250 malých stredísk, z ktorých 36 má vybudované technické podmienky pre zasnežovanie pri dĺžke tratí 80 km a ich ploche 368 ha.
Veľký význam pre rozvoj cestovného ruchu má kultúrny potenciál regiónov. Systematickou spoluprácou zainteresovaných subjektov je potrebné dosiahnuť zmysluplné začlenenie tohto kultúrneho potenciálu do súčasného života, celkové skvalitnenie životného prostredia sídiel, ich revitalizáciu a využívanie pre hospodársky rozvoj regiónov vytváraním pracovných príležitostí. 
V záujme bezpečnosti na horách, lyžiarskych tratiach a ich prevádzkovaní je potrebné vypracovať príslušnú legislatívnu normu "Zákon o horách". Pretože v súčasnosti už bol návrh tejto normy spracovaný a Ministerstvo školstva SR ako gestor Horskej služby zriadil aj príslušnú komisiu, do ktorej bol zaradený aj zástupca sekcie cestovného ruchu MH SR, návrh opatrenia v tejto oblasti nenavrhujeme. 
Z dôvodu vytvorenie legislatívnych noriem pre používanie zvláštnych technológií súvisiacich so zimným cestovným ruchom - snežné pásové vozidlá pre úpravu tratí, snežné skútre, zasnežovacie zariadenia a pod. je potrebné novelizovať príslušné technické normy, ktoré sú v kompetencii rezortu dopravy.
OPATRENIA:
A.	Vzhľadom na previazanosť cestovného ruchu na využívanie kultúrnych a prírodnych hodnôt vypracovať "Regionalizáciu cestovného ruchu" ako základný rozvojový a marketingový dokument v súlade so záujmami ochrany pamiatok a prírody a princípmi trvalo udržateľného rozvoja
                                                                              T: 2001
                                                                                                         Z: MH SR v spolupráci 
                                                                                                              s  MŹP SR a MK SR
B.	Realizáciu národného programu rozvoja cestovného ruchu zabezpečovať tak, aby tento bol v súlade s pripravovanou Národnou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja, Národnou stratégiou biodiverzity a inými koncepčnými materiálmi v oblasti tvorby a ochrany životného prostredia
                                                                                                         T: priebežne
                                                                                                         Z: MH SR
C.	Novelizovať Zákon o dráhach č. 164/96 Z.z., technické normy a predpisy, a Vyhlášku č. 74/96 Z.z. o lyžiarskych vlekoch
                                                                             T: 2001
                                                                                          Z: MDPaT SR, 
                                                                                            Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
5.9. Cestovný ruch Slovenska vo vzťahu k zámorským a tzv. tretím krajinám
Nie nepodstatná je aj úloha ústredného orgánu štátnej správy pri koordinácii vízovej a pasovej povinnosti s okolitými krajinami na medzinárodnej úrovni. Pre návštevníkov z tzv. tretích a zámorských krajín javí sa ako nelogická, vytvárajúca technické problémy vízová povinnosť (niektorých krajín áno a iných nie) v oblasti strednej Európy. Obdobne javí sa potreba riešenia spôsobu udeľovania víz na vybraných hraničných priechodoch. 
OPATRENIE:
V rámci Stredoeurópskeho regiónu (krajín V4), predovšetkým vo vzťahu k zámorským a tzv. tretím krajinám, koordinovať vízovú povinnosť
                                                     T: priebežne
                                                                  Z: MZV SR, MV SR

O B S A H

Úvod
1.	VÝZNAM CESTOVNÉHO RUCHU, JEHO PROBLÉMY
1.1. Význam cestovného ruchu
1.2. Analýza východiskového stavu v rozvoji cestovného ruchu na Slovensku
1.2.1. Analýza vonkajšieho prostredia cestovného ruchu
1.2.2.	Analýza vnútorného prostredia cestovného ruchu 
1.2.2.1.	 Vývoj cestovného ruchu 
1.2.2.2.	 Príjazdy zahraničných návštevníkov 
1.2.2.3.	 Aktívny zahraničný cestovný ruch prostredníctvom cestovných kancelárií
1.2.2.4.	 Štruktúra zahraničnej návštevnosti
1.2.2.5.	 Ubytovacie kapacity
1.2.2.6.	 Účinnosť propagácie a marketingu na národnej úrovni
1.2.2.7.	 Kvalita služieb - spokojnosť návštevníkov
1.2.2.8.	 Nákupná turistika
1.2.2.9.	 Pasívny zahraničný cestovný ruch
1.2.2.10.	Domáci cestovný ruch
1.2.2.11.	Inštitucionálny rámec rozvoja cestovného ruchu
1.2.2.12.	Podpora rozvoja cestovného ruchu
2.	VPLYV NA PLATOBNÚ BILANCIU
2.1. Platobná bilancia
2.2.	 Zamestnanosť
3.	SILNÉ A SLABÉ STRÁNKY CESTOVNÉHO RUCHU V SR
3.1. Silné stránky
3.2.	 Slabé stránky
3.3.	 Príležitosti
3.4.	 Ohrozenia
4.	STRATEGICKÉ CIELE ROZVOJA CESTOVNÉHO RUCHU
4.1. Hlavné ciele rozvoja cestovného ruchu v strednodobom horizonte
4.2. Nosné formy cestovného ruchu
4.3. Rozvoj cestovného ruchu z regionálneho hľadiska

5.	ŠTÁTNA POLITIKA NA PODPORU ROZVOJA CESTOVNÉHO RUCHU
5.1. Organizačné usporiadanie cestovného ruchu
5.1.1. Miestna a regionálna úroveň
5.1.2. Národná úroveň
5.2. Legislatívna oblasť
5.2.1. Špecializovaná legislatíva cestovného ruchu
5.2.2. Novelizácia ďalších zákonov
5.2.3. Zavedenie vrátenia DPH
5.3. Podpora cestovného ruchu
5.3.1 Zahraničné zdroje
5.3.2. Podpora malých a stredných podnikateľov v cestovnom ruchu
5.3.3. Komplexná forma finančnej podpory rozvoja cestovného ruchu v SR
5.3.4. Podpora domáceho cestovného ruchu
5.3.5. Riešenie tieňovej ekonomiky
5.4. Marketing a propagácia
5.4.1. Zameranie činnosti Slovenskej agentúry pre cestovný ruch 
5.4.2. Financovanie Slovenskej agentúry pre cestovný ruch
5.4.3. Marketing na miestnej a regionálnej úrovni
5.5. Štatistika a informácie
5.5.1. Štatistika
5.5.2. Turisticko-informačné kancelárie
5.5.3. Využitie informačných technológií v distribúcii a predaji produktov cestovného ruchu
 5.6. Pestovanie vzťahu k cestovnému ruchu
 5.7. Cestovný ruch a bezpečnosť 
 5.8. Trvalo udržateľný cestovný ruch 
 5.9. Cestovný ruch vo vzťahu k zámorských a tzv. tretím krajinám
6.	PRÍLOHY č. 1. (tabuľky 1-15)
                            2. cestovný ruch vo vybraných európskych krajinách