Title: Ministerstvo vnútra:
Author: Jakub
Last saved by: agenda0
Company: Urad

Komplexná informácia vlády Slovenskej republiky
 o stave a situácii v nebankových finančných subjektoch 
a vykonaných opatreniach vlády Slovenskej republiky

Problematika tzv. nelicencovaných subjektov je verejnosti na Slovensku známa už niekoľko rokov. Činnosť týchto subjektov bola propagovaná prostredníctvom reklamy a inzercie v tlači, rozhlase a televízii už od roku 1996. 

Nelicencované subjekty, zväčša vo forme právnických osôb, získavali finančné prostriedky od občanov, ale i podnikateľských subjektov, pri vopred dohodnutej miere zhodnotenia vloženej investície. Získavanie  finančných prostriedkov sa najčastejšie realizovalo prostredníctvom zmluvy o tichom spoločenstve, ale aj formou zmluvy o úschove finančných prostriedkov, zmluvy o správe finančných prostriedkov, zmluvy o pôžičke, prihláškou za člena družstva, prípadne formou inominátnej (nepomenovanej) zmluvy. 

Nelicencované subjekty vynakladali značné finančné prostriedky na masívnu reklamnú kampaň v rôznych médiách, vrátane verejnoprávnych, za účelom získavania ďalších klientov. 

Pôsobením tzv. nelicencovaných subjektov sa na Slovensku v posledných rokoch zaoberali viaceré štátne inštitúcie. Pri posudzovaní ich aktivít a úvahách o zodpovednosti za vývoj v tejto oblasti je veľmi dôležité definovať priestor, v ktorom nelicencované subjekty podnikali.   

Nelicencované subjekty a finančný trh

Nelicencované subjekty,  ktoré prijímajú peňažné prostriedky od verejnosti a investovali ich do rôznych oblastí klasického podnikania, nepôsobili v oblasti finančného trhu. Nelicencované subjekty totiž pôsobili ako štandardné obchodné spoločnosti zriadené podľa Obchodného zákonníka. 

Na  finančnom trhu môžu totiž podľa platného právneho poriadku Slovenskej republiky pôsobiť iba tie subjekty, ktoré získajú na podnikanie v oblasti finančných služieb povolenie Úradu pre finančný trh (ÚFT) alebo Národnej banky Slovenska (NBS). Konkrétne na finančnom trhu Slovenskej republiky pôsobia banky, obchodníci s cennými papiermi, poisťovne a správcovské spoločnosti. Spoločnosti, ktoré od občanov vyberali peniaze (BMG, Horizont, AGW, Drukos a iné) takéto povolenie nemali.

Kroky vlády v oblasti legislatívy sa od roku 1999 sústreďovali na jednoznačné vymedzenie podnikania v oblasti finančného trhu. Cieľom týchto krokov bolo jasné definovanie bankovníctva, kapitálového trhu a poisťovníctva tak, aby bolo zákonom jednoznačne určené, že v tejto oblasti nemôžu pôsobiť iné subjekty, ako tie, ktoré majú na túto činnosť povolenie orgánov dohľadu, teda ÚFT alebo NBS. Tento postup je plne v súlade s právom Európskej únie a navyše takáto úprava je v zmysle relevantných Direktív EÚ nevyhnutná. 

Jedným z najvýznamnejších legislatívnych opatrení smerujúcich k vymedzeniu finančného trhu bola novela Zákona o bankách č. 252/1999 Z.z., ktorú  schválila NR SR 16. septembra 1999. Táto novela zamedzila prijímanie peňažných prostriedkov subjektami, ktoré poskytujú služby ekvivalentné bankovým, bez príslušného povolenia v  akejkoľvek forme, s  úmyslom takto získané prostriedky ďalej použiť na poskytovanie úverov a  pôžičiek. To znamená, že bez povolenia pôsobiť ako banka  nesmie nikto  poskytovať  úvery a pôžičky. Uvedená zmena znamenala, že poskytovanie úverov nemôže mať nikto zapísané v predmete svojej činnosti v Obchodnom registri okrem bánk, a že túto činnosť, ak ju bude niekto vykonávať, tak len doplnkovo a z vlastných zdrojov, nie z cudzích (z prijatých vkladov od občanov). 

Nemenej významným krokom, ktorý obmedzuje činnosť tzv. nebankových subjektov, bol nový  Zákon o kolektívnom investovaní, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2000. Tento zákon obmedzuje činnosť subjektov, ktoré vykonávajú podobné činnosti, akými je kolektívne investovanie. V zmysle tohto zákona sa pod pojmom kolektívne investovanie rozumie zhromažďovanie  peňažných  prostriedkov  od  verejnosti na základe verejnej  výzvy    s  cieľom  investovať takto zhromaždené  peňažné  prostriedky  do  majetku  vymedzeného  týmto zákonom. Prijatím Zákona o kolektívnom investovaní sa tak ustanovila možnosť vykonávania tejto činnosti len na základe povolenia, ktoré udeľuje ÚFT. 

Ďalším významným legislatívnym krokom bola novela Obchodného zákonníka, ktorá dnes už upravuje povinnosť pre spoločnosti, ktoré uzatvárajú zmluvy o tichom spoločenstve, neodchyľovať sa od povinností, ktoré im vyplývajú z Obchodného zákonníka. Zároveň v zmluve musí byť jednoznačne upravené, že tichý spoločník má právo nahliadať do všetkých obchodných dokladov a záznamov tejto spoločnosti, môže teda nazerať do všetkých zmlúv s obchodnými partnermi a môže priebežne monitorovať celú podnikateľskú činnosť takýchto spoločností.

Vláda SR v legislatívnej činnosti v oblasti eliminovania podnikania nelicencovaných spoločností, ktoré zhromažďujú prostriedky od verejnosti pokračovala. A to dokonca neštandardne, pretože legislatívna činnosť v danej oblasti vyústila do legislatívnej úpravy činnosti týchto subjektov v Zákone o cenných papieroch a investičných službách. Ten  kladie na nelicencované subjekty podmienky, ktorých naplnenie je nevyhnutné k tomu, aby mohli zhromažďovať prostriedky od verejnosti a používať ich na podnikateľské účely. Slovensko sa tak stalo jedinou krajinou nielen v rámci regiónu V4, ale aj v rámci Európskej únie, ktorá sa rozhodla vytvoriť pravidlá pre podnikanie týchto klasických obchodných spoločností. 

Princíp úpravy v zákone o cenných papieroch spočíva v poskytnutí čo najväčšieho množstva informácii potenciálnemu investorovi.  Pri použití verejnej ponuky na zhromažďovanie peňažných prostriedkov od verejnosti na účely podnikania je vyhlasovateľ verejnej ponuky totiž povinný zverejniť prospekt investície vopred schválený ÚFT. Prospekt musí obsahovať základné údaje o vyhlasovateľovi verejnej ponuky, údaje o predmete jeho podnikania a o jeho finančnej  situácii. V reklamných materiáloch je  vyhlasovateľ verejnej výzvy povinný upozorniť potenciálnych investorov na riziká  spojené s propagovanou investíciou  a zakazuje sa  zverejňovať v rámci verejnej výzvy informácie o zhodnotení peňažných prostriedkov, ktoré nie je možné hodnoverne preukázať ekonomickými prepočtami. Vyhlasovatelia verejnej ponuky majú povinnosť pravidelne najmenej raz za  šesť mesiacov zverejniť informácie o svojej hospodárskej situácii (najmä účtovné závierky). 
              
V zmysle tejto úpravy do istej miery plní úlohu dohľadu nad činnosťou týchto subjektov Úrad pre finančný trh, pričom jeho úlohou je schvaľovať prospekt investície takýchto subjektov, ako aj obsah reklamy na ponúkanie majetkových hodnôt.  Úrad je oprávnený  vyhlasovateľovi  verejnej ponuky pozastaviť predaj majetkových hodnôt až na jeden rok alebo tento predaj úplne zakázať. 
     
Legislatívne možnosti eliminovania týchto subjektov sú už vyčerpané, pretože ďalšími opatreniami by sa narušila samotná podstata fungovania trhovej ekonomiky. Nie je možné zakázať to, aby klasické obchodné spoločnosti na báze dobrovoľnosti občana získavali vklady od spoločníkov a tieto peniaze investovali do rôznych oblasti nefinančného podnikania. Dôslednou kontrolou je však možné dosiahnuť to, že nebudú poskytované pôžičky a úvery a že si splnia zmluvou garantované podmienky. K tomu je však nutné aktualizovať aplikačnú prax.

Nelicencované subjekty a bankovníctvo

Napriek tomu, že NBS nikdy nemala zákonné oprávnenie vykonávať bankový dohľad nad nebankovými subjektami, začala koncom roka 1997 monitorovať aktivity tých obchodných spoločností, ktorým nebolo udelené povolenie pôsobiť ako banka, a ktoré v oznamovacích prostriedkoch zverejňovali výzvy na vkladanie peňažných prostriedkov. 

Právomoc ukladať nebankovým subjektom pokuty alebo opatrenia, ktorú NBS mala právne do októbra 1999, bola v podstate len formálna. NBS totiž nemohla vykonávať dohliadky v nebankových subjektoch a teda ani legálnym spôsobom zabezpečiť potrebné listinné dôkazy pre vydanie dostatočne podložených rozhodnutí o pokutách nebankovým subjektom, ktoré by neboli zrušiteľné podľa platných predpisov v odvolacom konaní alebo v konaní pred súdom. 

V dôsledku konsenzu legislatívnych orgánov došlo prijatím novely zákona o bankách v septembri 1999 ku zrušeniu oprávnenia centrálnej banky ukladať nebankovým subjektom pokuty a opatrenia. Napriek tomu NBS upozorňovala príslušné štátne orgány, vrátane orgánov činných v trestnom konaní, na podstatu podnikania nebankových subjektov a teda jeho nezákonnosť. 

Okrem toho zástupcovia NBS v rokoch 1997 až 2002 aktívne vystupovali v elektronických a tlačených médiách, pričom upozorňovali občanov na riziká spojené s investovaním do nebankových subjektov. NBS  začala mediálne upozorňovať verejnosť na rizikovosť investovania do nebankových subjektov už v decembri 1997 a toto upozornenie opakovala viac ako 50 krát.  NBS zostavila a STV v apríli 1999 zverejnila zoznam nebankových subjektov, ktoré v tom čase reklamovali a inzerovali prijímanie vkladov a poskytovanie úverov a pôžičiek bez povolenia, ktorý zostavila NBS, na základe čoho mohli občania získať prehľad o takýchto konkrétnych subjektoch. 

Nelicencované subjekty a informačná kampaň

Z vyššie uvedeného je celkom jednoznačné, že nelicencované subjekty pôsobia mimo finančného trhu,  a že ide o bežné podnikateľské subjekty pôsobiace na základe Obchodného zákonníka. Inštitúcie štátu zabezpečujúce dohľad nad finančných trhom (NBS a ÚFT), nemajú nad nelicencovanými subjektami špeciálne právomoci. 

Napriek tomu, že pôsobenie nelicencovaných spoločností je z hľadiska zákonov bežným podnikaním na základe Obchodného zákonníka,   vláda si uvedomovala, že občanov je v tomto prípade vo zvýšenej miere informovať o možných rizikách. Členovia vlády preto opakovane upozorňovali v médiách občanov na možné riziká spojené s investovaním do nelicencovaných subjektov a rovnaké vyhlásenia robila aj NBS.  

Ministerstvo financií zorganizovalo v roku 2000 špeciálnu informačnú kampaň, v ktorej jednoznačne upozorňovalo občanov na riziká, ktoré sú spojené s investovaním do  nelicencovaných subjektov. Táto kampaň bola spoluorganizovaná a spolufinancovaná programom Phare a aktívne sa jej zúčastnili Asociácia správcovských spoločností,  Asociácia bánk, Asociácia poisťovní a Burza cenných papierov v Bratislave. Okrem iných aktivít sa v rámci kampane zorganizovali formálne a neformálne stretnutia s novinármi s cieľom zvýšiť ich záujem o pôsobenie nelicencovaných subjektov. Súčasťou informačnej kampane bola aj platená reklama v mienkotvorných denníkoch Pravda, Sme a Nový čas, ktorá sa opakovala v mesiacoch august a september 2000. Inzeráty s titulom „Nehazardujete s úsporami“ vyzývali občanov, aby dobre zvážili, komu zveria svoje úspory. 

Na základe v súčasnosti známych faktov o pôsobení nelicencovaných subjektov je možné predpokladať, že pri ich činnosti prichádzalo k porušovaniu zákonov. Tieto podozrenia existovali už v prechádzajúcom období a rôzne štátne inštitúcie sa preto pôsobeniu nelicencovaných subjektov venovali v rozsahu ich kompetencií a zodpovednosti. 

Nelicencované subjekty a  daňové orgány 

Daňové orgány vykonávajú správu a kontrolu daní a majú právo  vykonať daňovú kontrolu. Daňovou kontrolou sa zisťuje alebo preveruje základ dane alebo iné skutočnosti rozhodujúce pre správne určenie dane. Daňové orgány pri daňovej kontrole riešia daňové dôsledky skutočností, ktoré sa už udiali. 

Daňové orgány na situáciu v oblasti nebankových subjektov reagovali výkonom daňových kontrol v niektorých nelicencovaných subjektoch, ako aj informáciami poskytnutými ministerstvu financií. Daňové kontroly sa v nelicencovaných subjektoch zamerali na daňové aspekty vzniknutých skutočností tak, ako to vyplýva zo zákonom stanovených kompetencií pre daňové orgány.  

Napriek tomu, že daňové orgány nemajú v súčasnosti informácie o porušovaní zákonov v nelicencovaných subjektoch, existujú podozrenia, že činnosť týchto subjektov bola spojená aj s porušovaním daňových zákonov. Preto je  nevyhnutné znovu preveriť pôsobenie nelicencovaných subjektov aj z hľadiska daňových zákonov. 

Nelicencované subjekty a trestná činnosť

HORIZONT SLOVAKIA a.s. Košice a  B.M.G.  INVEST s.r.o. Košice

Vyšetrovateľ odboru vyšetrovania obzvlášť závažnej trestnej činnosti sekcie vyšetrovania a kriminalisticko-expertíznych činností  PZ dňa 4. 2. 2002 začal trestné stíhanie a  28. 2. 2002 vzniesol obvinenie Vladimírovi FRUNIMU, Františkovi MATÍKOVI a Mariánovi ŠEBEŠČÁKOVI, predstaviteľom spoločností HORIZONT SLOVAKIA a.s. Košice (ďalej len „HS“) a  B.M.G. INVEST s.r.o. Košice (ďalej len „BMG“) za trestný čin podvodu spáchaný spolupáchateľstvom podľa § 9 ods.2  k  § 250 ods.1, ods.5 Trestného zákona, trestný čin porušovania záväzných pravidiel hospodárskeho styku spáchaný spolupáchateľstvom podľa   § 9 ods. 2 k § 127 ods. 1 Tr. zákona a trestný čin neoprávneného podnikania spáchaný spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 k § 118 ods. 1, ods. 3 Tr. zákona. 

Obvinení po vzájomnej dohode spolu s ďalšími doposiaľ nestotožnenými osobami v rozpore s príslušnými ustanoveniami Obchodného zákonníka, využívajúc klamlivú reklamu, vykonávali vo veľkom rozsahu na škodu svojich klientov bankovú činnosť bez povolenia NBS, v rozpore s príslušnými ustanoveniami zákona č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov a v rozpore so živnostenským oprávnením a rozsahom podnikania zapísaným v obchodnom registri prijímali od občanov vklady na základe uzatvárania fingovaných zmlúv o pôžičkách a zmlúv o tichom spoločenstve. 

Svojim klientom pri tom sľubovali nereálne zhodnotenie ich vkladov až do výšky 58%, hoci vedeli, že vzhľadom na charakter a spôsobom svojich podnikateľských aktivít a dosahovaných hospodárskych výsledkov sľubované zhodnotenie nebudú môcť splniť. Prijaté vklady v prevažnej miere použili na vyplácanie splatných istín a úrokov, resp. podielov na zisku. Takýmto spôsobom v období od r. 1997 do 4. 2. 2002 prostredníctvom pobočiek BMG po celom území Slovenska uzatvorili najmenej s 122 072 klientmi BMG 69 358 zmlúv o tichom spoločenstve a 111 259 zmlúv o pôžičke, pričom prijatím a nevyplatením istiny spôsobili škodu najmenej vo výške 12.210.504.990,-Sk. V tomto istom čase uzatvorili najmenej s 47 446 klientmi HS 64 269 zmlúv, pričom prijatím a nevyplatením istiny spôsobili škodu najmenej vo výške 4.543.061.809,-Sk. 

Úrad finančnej polície (UFP) vyvolal v  júni 2001 prerokovanie stavu dokumentovania podozrenia zo spáchania trestnej činnosti v súvislosti s BMG na Krajskej prokuratúre v Košiciach za účasti zástupcov Krajského úradu vyšetrovania PZ Košice. Po oboznámení sa zo stavom dokumentovania skutkového stavu bol vykonaný záver, že spisový materiál nie je dostatočný na začatie trestného stíhania a vznesenie obvinenia. Preto boli stavované úlohy pre UFP s cieľom ďalej dokumentovať trestnú činnosť so zameraním na trestné činy podľa § 118, § 250 a § 252 Tr. zákona. K rovnakému sa dospelo aj na následnom posúdení stavu dokumentovania dňa 20. 9. 2001, kedy riaditeľ Krajského úradu vyšetrovania PZ Košice určil vyšetrovateľa na spoluprácu s UFP v ďalšom preverovaní z dôvodu urýchlenia a skvalitnenia ďalšieho konania. 

Napokon UFP doručil na Krajský úrad vyšetrovania PZ Košice dňa 31. 1. 2002 návrh na začatie trestného stíhania a vznesenia obvinenia Ing. Vladimírovi Frunimu a ďalším 4 osobám. Po vyhodnotení predloženého spisového materiálu vyšetrovateľ v zhode s prokurátorom konštatoval, že dokumentačný materiál stále nie je dostatočný na vznesenie obvinenia. Aj napriek tomu po prehodnotení celkového stavu vzhľadom na závažnosť veci a potrebu vykonania niektorých procesných úkonov bol prijatý záver, že vo veci začne konať vyšetrovateľ PZ. Vo vyšetrovaní sa pokračuje podľa spracovaného plánu.

AGW s.r.o. Košice

Vyšetrovateľ Krajského úradu vyšetrovania PZ v Košiciach v súvislosti s činnosťou AGW s.r.o. Košice (ďalej len „AGW“) po vykonanom preverovaní začal dňa 5. 3. 2002 trestné stíhanie za trestný čin podvodu  podľa § 250 ods.1, ods.5 Tr. zákona a trestný čin porušovania záväzných pravidiel hospodárskeho styku podľa § 127 ods. 1 Tr. zákona. Trestné stíhanie bolo začaté na tom skutkovom základe, že doteraz nezistené osoby zo spoločnosti AGW v dobe od mája 1999 doteraz v 43 pobočkách spoločnosti na území Slovenska uzavreli s klientmi najmenej 15 000 zmlúv o tichom spoločenstve a  zmlúv o pôžičke s výškou vkladu pri jednej zmluve minimálne 10. 000,- Sk a dohodnutým pevným podielom zo zisku resp. úroku od 18,7 % do 39,7 % p.a. 

Týmto konaním bol porušený zákon č.21/1992 Zb. o bankách v tom, že doteraz nezistené osoby prijímali vklady a poskytovali z nich úroky, pričom úrok sa neodvíjal od hospodárskeho výsledku spoločnosti. Taktiež túto činnosť vykonávali na území Slovenskej republiky bez predchádzajúceho povolenia NBS a za pomoci rozsiahlej reklamnej kampane v médiách deklarovali neobjektívne hospodárske výsledky spoločnosti. Týmto konaním uviedli svojich klientov do omylu a spôsobili na ich majetku škodu najmenej 2,5 miliardy Sk.
Trestné stíhanie bolo začaté na základe spisových materiálov z Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva PZ Košice II a Úradu finančnej polície, odbor Košice, ktoré boli vyšetrovateľovi predložené v dňoch 26. 2. až 4. 3. 2002. Vo vyšetrovaní sa pokračuje podľa spracovaného plánu.

DRUKOS a.s. Banská Bystrica

Na základe trestného oznámenia doručeného 5. 3. 2002 vyšetrovateľ Krajského úradu vyšetrovania PZ Banská Bystrica začal preverovanie podľa § 158 Trestného poriadku týkajúce sa podozrenia zo spáchania trestného činu podvodu podľa § 250 Tr. zákona v súvislosti s činnosťou spoločnosti DRUKOS a.s. Banská Bystrica (ďalej len „DRUKOS“). Doteraz vykonaným preverovaním bolo zistené, že spoločnosť BDV družstvo Banská Bystrica (ďalej len „BDV“), dcérska spoločnosť spoločnosti DRUKOS, verejne ponúkala občanom členstvo s minimálnym členským vkladom 10.000,- Sk, pričom klientom boli sľúbené dary podľa dĺžky členstva až do výšky 31% z vkladu. Podľa doterajších zistení v období rokov 1999 až 2002 bolo do BVD prijatých asi 56 000 členov, z ktorých do 24. 2. 2002 bolo uspokojených asi 26 000 členov. Od uvedeného dátumu BVD zastavilo vyplácanie podielov a spoločnosť DRUKOS rozhodla, že členovia družstva dostanú akcie tejto spoločnosti vo výške vkladu.

BVD vložené finančné prostriedky zhodnocovalo prostredníctvom obchodných aktivít dcérskych spoločností spoločnosti DRUKOS. Podľa stanoviska Úradu pre finančný trh je činnosť BVD v súlade so zákonom č. 566/2001 Z.z. o cenných papieroch a investičných službách a so zákonom č. 483/2001 Z.z. o bankách. V preverovaní sa pokračuje podľa spracovaného plánu.

SPOROINVEST a.s. Košice

Vyšetrovateľ Okresného úradu vyšetrovania PZ Košice I na základe návrhu na začatie trestného stíhania predloženého Úradom finančnej polície, odbor Košice  vykonáva od 26. 2. 2002 preverovanie podozrenia z prípravy trestného činu sprenevery podľa § 7 ods. 1 k § 248 ods. 1, ods. 5 Tr. zákona vo vzťahu k spoločnosti SPOROINEST a.s. Košice (ďalej „SI“). Doteraz vykonaným preverovaním bolo zistené, že spoločnosť SI doteraz uzatvorila 10 420 zmlúv o pôžičke a 1 447 zmlúv o tichom spoločenstve s celkovým objemom zinkasovaných finančných prostriedkov najmenej 816.000.000,-Sk. Podľa operatívnych poznatkov však v súčasnej dobe nie je schopná v plnej výške uspokojovať svojich klientov požadujúcich vrátenie zverených prostriedkov, pričom sa chystá investovať zverené prostriedky klientov do nevýhodných obchodov. V preverovaní sa pokračuje podľa spracovaného plánu.

Uvedené prípady vo vzťahu k nebankovým subjektom však nie sú jedinými, ktorými sa v poslednom období zaoberali, resp. zaoberajú úrady vyšetrovania PZ. Medzi ďalšie prípady nelicencovaných subjektov patria napríklad: 

NICK – finance Košice

Vyšetrovateľ KÚV PZ Košice dňa 29. 12. 1999 skončil vyšetrovania návrhom na podanie obžaloby vo veci obvinenej Dobroslavy  K. spoločníčky v spoločnosti  NICK – finance Košice. Menovaná na základe zmlúv o tichom spoločenstve prijímala vklady určené na podnikanie a ich zhodnotenie, v skutočnosti však prijaté finančné prostriedky použila na vyplácanie výnosov vyplývajúcich z predchádzajúcich zmlúv a pre svoju osobnú potrebu, čím 2 088 osobám spôsobila škodu vo výške 399 054 084,- Sk.

SHAKTI Invest

Vyšetrovateľ KÚV PZ Žilina skončil dňa 25. 1. 2002 vyšetrovania návrhom na podanie obžaloby vo veci obvinených spoločníkov investičného združenia SHAKTI Invest so sídlom v Žiline Petrovi H. a spol. Menovaní  na základe  zmlúv o investovaní investičných prostriedkov vylákali od 247 osôb finančné prostriedky vo výške okolo 21 mil. Sk s tým, že sa zaviazali vyplatiť po lehote viazanosti vkladov prémiu vo výške od 60 % do 102 %. Vkladateľom menovaní vklady nevrátili a prémie nevyplatili, čím im spôsobili škodu vo výške 210 mil. Sk.

GOLDFIN INVEST s.r.o. Bratislava

Vyšetrovateľ Krajského úradu vyšetrovania PZ Žilina dňa 26. 10. 2000 skončil vyšetrovanie a predložil  prokurátorovi návrh na podanie obžaloby vo veci obvineného Rastislava B. za trestný čin podvodu podľa § 250 ods. 1, 4 Trestného zákona.  Obvinený ako jediný spoločník a konateľ spoločnosti GOLDFIN INVEST s.r.o. Bratislava v rokoch 1997 až 1999 na pobočkách v Bratislave, Žiline, Košiciach a Námestove prostredníctvom riaditeľov týchto pobočiek uzatváral zmluvy o tichom spoločenstve, podľa ktorých po uplynutí jedného roka mal tichým spoločníkom vrátiť nimi vložené finančné prostriedky zhodnotené o 40%. Podmienky zmlúv však plnil len určitú dobu voči časti tichých spoločníkov, časť vkladov nepoužil na dohodnutý účel a v čase od novembra 1998 až doteraz nevyplácal vklady ani zisky zo splatných zmlúv, čím 1985 tichým spoločníkom spôsobil škodu vo výške 286.948.090,-Sk.

Ján Pavlanský - Dexterity Financial

Vyšetrovateľ Krajského úradu vyšetrovania PZ Košice dňa 31.12. 2001 skončil vyšetrovanie a podal na Krajskej prokuratúre v Košiciach návrh na podanie obžaloby na  obvineného Jána P. za trestný čin neoprávneného podnikania podľa § 118 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona a za trestný čin podvodu podľa § 250 ods.1, ods. 4 Trestného zákona. Obvinený ako majiteľ firmy „Ján Pavlanský - Dexterity Financial„ so sídlom v Košiciach v rokoch 1996 až 2000 bez povolenia Národnej banky Slovenska pôsobiť ako banka na základe zmlúv o tichom spoločenstve a zmlúv o pôžičkách prijal od 45 osôb vklady v celkovej sume 9.212.000,-Sk s prísľubom ich ročného zúročenia od 36 % do 50 % a pôžičky v sume 14.000,-USD a 610.000,-Sk. Z takto získaných finančných prostriedkov poskytol pôžičky s úrokovou sadzbou od 0 do 8 % mesačne v celkovej výške 3.733.000,-Sk, sľúbené výnosy zmluvným partnerom vyplácal len čiastočne, vklady napriek urgenciám tichým spoločníkom po skončení výpovednej lehoty doteraz nevrátil, čím im spôsobil škodu vo výške 10.298.182,-Sk. 

Modarai s.r.o. Košice a  M - Invest s.r.o. Košice

Vyšetrovateľ KÚV PZ Košice  vzniesol  dňa 23. 3. 2001 obvinenie Mgr. Zoltánovi L. a spol. za trestný čin podvodu formou spolupáchateľstva podľa § 9 ods. 2  k § 250 ods. 1 ods. 4 Tr.  zákona. Menovaní ako konatelia firmy  Modarai s.r.o. Košice a  M - Invest s.r.o. Košice uzatvárali s veriteľmi zmluvy o pôžičkách, zmluvy o tichom spoločenstve a zmluvy o správe finančných prostriedkov pod zámienkou ich zúročenia vkladov s úrokovou mierou v rozpätí od 35 % do 60 %  hrubého ročného výnosu z vkladu. Spoločníci nedodržali zmluvné podmienky,  získané peniaze použili pre svoju potrebu a veriteľom ich po ukončení výpovednej lehoty nevrátili, čím bola tichým spoločníkov spôsobená škoda okolo 260 mil. Sk. 

Allegros, a.s. Bratislava

Vyšetrovateľ KÚV PZ Bratislava dňa 30. 3. 2000 začal trestné stíhanie vo veci  trestného činu podvodu  podľa § 250 ods. 1 ods. 5 Trestného zákona. Doposiaľ presne nezistené osoby konajúce v mene spoločnosti Allegros, a.s. Bratislava, na základe zmlúv o tichom spoločenstve  prijali od asi od 570 osôb  sumu 246 764 339, Sk,  pričom nesplnili zmluvné podmienky a takýmto konaním získali neoprávnený majetkový prospech v uvedenej sume.

CORRAX, s.r.o.

Vyšetrovateľ KÚV PZ Bratislava dňa 2. 12. 2000 vzniesol obvinenie Miroslavovi B. 
a spol. za trestný čin podvodu spolupáchateľstvom podľa  § 9 ods. 2 k § 250 ods. 1 ods. 5 Tr. zákona. Menovaní ako majitelia a konatelia spoločnosti CORRAX, s.r.o. so sídlom v Bratislave  pod zámienkou uzatvárania zmlúv o tichom spoločenstve s klamlivým prísľubom zhodnotenia finančných prostriedkov vo výške 18 % až 50 % ročne  prijali od  772 osôb finančné prostriedky vo výške  102 mil. Sk pričom finančné prostriedky z podnikateľských aktivít nezhodnocovali, ale sčasti ich používali na vyplácanie výnosov a pre osobnú potrebu, čím spôsobili škodu v hore uvedenej výške.

VD COMP Košice

Vyšetrovateľ KÚV PZ v Košiciach dňa 27. 4. 2000 vzniesol obvinenie Vladimírovi D. a spol.  za trestný čin podvodu spolupáchateľstvom  podľa § 9 ods. 2 k § 250 ods. 1 ods. 4 Tr. zákona. menovaný ako majiteľ spoločnosti VD COMP Košice na základe zmlúv o správe finančných prostriedkov vylákal asi od 63 osôb sumu najmenej 29 mil. Sk, pričom podmienky jednotlivých zmlúv nesplnil a finančné prostriedky použil pre vlastnú potrebu.

BOSTON Credit s.r.o

Vyšetrovateľ KÚV PZ  v Banskej Bystrici  dňa 29. 6. 2001 vzniesol obvinenie Tiborovi Š. a spol. za trestný čin podvodu spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 k 
§ 250 ods. 1 ods. 5 Tr. zákona. Tibor Š., ako predseda dozornej rady a Alena Š. ako konateľka  BOSTON Credit s.r.o. s klamlivým prísľubom zhodnotenia finančných prostriedkov predávali občanom depozitné zmenky, pričom však získané finančné prostriedky v rámci podnikateľských aktivít nezhodnocovali, ale použili ich na vyplácanie výnosov vyplývajúcich z predchádzajúcich zmlúv a pre osobnú potrebu, čím 68 osobám spôsobili škodu vo výške asi 25 mil. Sk.

Trends Trading Slovakia, s.r.o.

Vyšetrovateľ KÚV PZ v Bratislave začal dňa 27. 2. 2001 trestné stíhanie za trestný čin podvodu podľa § 250 ods. 1 ods. 5 Trestného zákona. V uvedenom prípade doteraz nezistené osoby konajúce v mene spoločnosti  Trends Trading Slovakia, s.r.o. vybrali  v čase od 28. 6. 1999 do 30. 9. 2000 od klientov finančné prostriedky pod zámienkou ich zhodnotenia v burzových obchodoch s rôznymi komoditami v celkovej výške najmenej 338 mil. Sk, peniaze previedli na iný účel ako bol dohodnutý a to na rôzne účty vo svojej dispozícii, čím spôsobili  535 klientom škodu v hore uvedenej sume.

SUN, s.r.o. Bratislava

Vyšetrovateľ Okresného úradu vyšetrovania PZ  Bratislava 5 začal 16. 8. 2000 trestné stíhanie  vo veci trestného činu sprenevery podľa § 248 ods. 1, 5 Tr. zákona. Doposiaľ nezistené osoby zo spoločnosti SUN, s.r.o. Bratislava v čase od r. 1996 do mesiaca marec 2000 uzatvárali rôzne zmluvy    za účelom   financovania  zahranično-obchodnej a investičnej  činnosti, pričom takto získali  finančné prostriedky vo výške niekoľko 100 mil. Sk, ktoré použili pre vlastnú potrebu. 

Eurovice, GmbH

Vyšetrovateľ KÚV PZ Bratislava začal dňa 2. 3. 2001 trestné stíhanie pre trestný čin podvodu spolupáchateľstvom podľa § 9 ods.2 k § 250 ods.1, ods.5 Tr. zákona. V uvedenej veci doposiaľ neznámi páchatelia v mene spoločností Eurovice, GmbH, Hasleren 1, CH-6315 Morgaten, Švajčiarsko a Eurovice, spol. s r.o., Bratislava v čase od 27. 1. 2000 do 31. 5. 2001 vybrali na základe uzavretých dohôd s 15 klientmi podvodný výber finančných prostriedkov vo výške najmenej 17.300.900,- Sk, hoci vedeli, že s peniazmi nebudú nakladať v zmysle uzavretých dohôd, peniaze previedli na rôzne účty vo svojej dispozícii a klientom zasielali nepravdivé výpisy z fiktívnych obchodov, čím spôsobili škodu v uvedenej výške. 

Greyhamm Finance AG

Vyšetrovateľ KÚV PZ Bratislava začal dňa 23. 5. 2001 trestné stíhanie pre trestný čin podvodu spolupáchateľstvom podľa § 9 ods.2 k § 250 ods.1, ods.5 Tr. zákona. V uvedenej veci doposiaľ neznámi páchatelia v mene spoločností Greyhamm Finance AG, P.O. Box 625, Mainstreet, Charlestown Nevis, West Indies a Greyhamm, s.r.o., Bratislava v čase od 19. 5. 2000 do 23. 2. 2001 vybrali od najmenej 11 klientov finančné prostriedky vo výške najmenej 8.930.328,- Sk, hoci vedeli, že s peniazmi nebudú nakladať podľa uzavretých dohôd, peniaze previedli na rôzne účty vo svojej dispozícii a klientom zasielali nepravdivé výpisy z fiktívnych obchodov, čím spôsobili škodu v uvedenej výške.

Nelicencované subjekty a generálna prokuratúra

Činnosť prokuratúry upravuje zákon o prokuratúre a pôsobnosť prokuratúry v trestnej oblasti vyplýva z Trestného poriadku. Na základe platnej legislatívy pôsobnosť prokuratúry v štádiu preverovania dôvodnosti podozrenia z trestnej činnosti nevyplýva z úradnej povinnosti, ale iba z podnetu fyzickej alebo právnickej osoby. 
Trestné oznámenia súvisiace s činnosťou nelicencovaných subjektov neboli na prokuratúry SR podávané až do decembra 1999, kedy takéto podanie učinil advokát Dr. D. Kubovčák vo vzťahu k  spoločnosti SaS Slovensko. 

Iné podnety od fyzických či právnických osôb až do 24. júla 2001, kedy podanie učinila vtedajšia ministerka financií B. Schmögnerová neboli prokuratúre SR doručené. Až po           5. februári 2002 sústavne prichádzajú podnety účastníkov zmluvných vzťahov v postavení poškodených.

V prípade konkurzu je prokuratúra oprávnená dohliadať nad zákonnosťou postupov v konkurznom konaní, čo bude jej úlohou aj v prípade budúcich možných konkurzoch nebankových subjektov.

Kroky vlády na minimalizáciu rizík spojených s krachom nelicencovaných subjektov.

Napriek tomu, že v zásade ide pri krachu nelicencovaných subjektov o vzťah medzi súkromnými obchodnými spoločnosťami a súkromnými fyzickými osobami, vláda a vládne inštitúcie považujú za potrebné konať tak, 
•	aby sa do budúcna znížilo riziko vzniku podobných situácií
•	aby sa vyvodili dôsledky z prípadnej trestnej činnosti 
•	aby sa znížilo riziko konania štatutárnych zástupcov nebankových subjektov  vo svoj prospech a v neprospech veriteľov týchto spoločností

Opatrenia na zníženie rizika vzniku podobných situácií.

1.	Prešetrenie činnosti, postupu a aktivít všetkých  inštitúcií, ktoré majú priamu, alebo nepriamu pôsobnosť a zodpovednosť v oblastiach súvisiacich s činnosťou a podnikaním nebankových subjektov (finančná polícia, vyšetrovatelia, úrad pre finančný trh, daňové úrady, prokuratúra, súdy)

2.	Analýza existujúcej legislatívy z hľadiska možných medzier umožňujúcich opakovanie vzniknutej situácie

3.	Analýza problémov v aplikačnej praxi existujúcej legislatívy, ktoré mohli prispieť k rozmachu a krachu nebankových subjektov

4.	Uskutočnenie dohľadu na konsolidovanom základe v tých finančných skupinách do ktorých patria také inštitúcie (napríklad poisťovne) nad činnosťou ktorých sa konsolidovaný dohľad zo zákona vyžaduje. 

5.	Vyvodenie personálnej zodpovednosti v tých inštitúciách v ktorých sa preukáže, že ich riadiaci pracovníci vrámci svojich kompetencií dostatočne nekonali. 

6.	Návrhy legislatívnych, organizačných a procesných zmien a opatrení vyplývajúcich z výsledkov prešetrenia a analýz v bodoch 1 - 4

Vyvodenie dôsledkov z prípadnej trestnej činnosti

1.	Posilnenie vyšetrovacích tímov, vyčlenenie dodatočných prostriedkov na urýchlené a dôsledné vyšetrenie prípadnej trestnej činnosti spojenej s činnosťou nebankových subjektov

2.	Poskytnutie súčinnosti všetkých štátnych orgánov a inštitúcií

3.	Pravidelná kontrola procesu vyšetrovania  zo strany príslušných štátnych orgánov aj verejnosti

Zníženie rizika konania štatutárnych zástupcov nebankových subjektov vo svoj prospech a v neprospech veriteľov

1.	V odôvodnených prípadoch urýchlené vznesenie obvinenia a následné zablokovanie účtov a majetku spoločností, prípadne aj spoločníkov a štatutárnych zástupcov spoločností

2.	Zabezpečenie a zaistenie dokumentácie a dokladov

3.	Znemožnenie majetkových prevodov

4.	V prípade vyhlásenia konkurzu dozor prokurátora nad týmito konkurzmi a dôsledná kontrola procesu zo strany konkurzného sudcu

Stanovisko vlády k požiadavkám na odškodnenie občanov, ktorí vložili prostriedky do nebankových subjektov.

Vláda nepovažuje za možné akceptovať požiadavky na akúkoľvek kompenzáciu vkladov občanov v tzv. nebankových subjektoch, pretože takáto kompenzácia
•	nemá žiadnu oporu v platných zákonoch
•	bola by nespravodlivá, pretože dôsledky riskantného nakladania s úsporami zo strany cca 5% občanov by musela zaplatiť veľká väčšina daňových poplatníkov, ktorí so svojimi peniazmi nakladali uvážlivo a zodpovedne
•	by vytvárala do budúcnosti obrovské riziko očakávania opakovania takejto kompenzácie zo strany štátu, čo by viedlo k enormnému riziku opakovaného vzniku a rozmachu takéhoto typu tzv. nebankových subjektov a k opakovanému neuváženému a riskantnému nakladaniu s peniazmi zo strany občanov
•	by bola aj technicky veľmi náročná, pretože nedostatočná evidencia a dokumentácia činnosti týchto subjektov by zrejme neumožnila (a ak áno, tak len za cenu enormných nákladov) rozlíšiť, ktorý vkladateľ bol v skutočnosti postihnutý v akej miere, pretože niektorí vkladatelia inkasovali výnosy, iní ich znova reinvestovali do tých istých spoločností a pod.

Vláda nemôže súhlasiť s argumentmi používanými na zdôvodnenie potreby kompenzácie občanov, ktorí vložili peniaze do tzv. nebankových subjektov. Nie je možné akceptovať, že platenie daní, či už zo strany vkladateľov, alebo tzv. nebankových subjektov, je dôvodom na akúkoľvek kompenzáciu. Ak by to bola pravda, potom bez kompenzácie zo strany štátu by nemohol zbankrotovať žiadny subjekt, pretože každá osoba, fyzická či právnická, platí dane.
Nie je tiež argumentom ktorým sa dá zdôvodniť kompenzácia konštatovanie, že občania, ktorí vložili do týchto subjektov peniaze neurobili nič protizákonné, pretože ak by takáto logika mala platiť, tak potom by štát nekompenzoval len nezákonné dôvody krachu a bankrotu, kým všetky bankroty ku ktorým došlo bez porušenia zákona (napr. v dôsledku zlého podnikateľského zámeru, zlého odhadu budúceho vývoja, zmeny vo vonkajších podmienkach) by musel štát kompenzovať. Takýto postup by viedol k veľmi rýchlemu krachu verejných financií a je v rozpore so základnými princípmi fungovania trhovej ekonomiky, ale aj elementárnej logiky.
Nie je tiež možné akceptovať analógiu medzi bankami a nebankovými subjektami. Vklady v bankách sú poistené zo zákona a štát ručí za ich vyplatenie do hranice a za podmienok určených zákonom. Štát má v tomto prípade nielen povinnosť ručiť za tieto vklady do istej úrovne, ale má aj možnosť prostredníctvom bankového dohľadu NBS kontrolovať činnosť a podnikanie bánk a tým minimalizovať riziko plnenia tohto záväzku. Na tomto mieste je potrebné znova zdôrazniť, že všetky v tomto materiály analyzované subjekty podnikali ako tzv. nelicencované subjekty, ktoré tým pádom nepodliehajú pod dohľad a kontrolu ani zo strany NBS ani zo strany UFT. Nie je pritom náhoda, že skupina Horizont a BMG sama vrátila licenciu obchodníka s cennými papiermi, ktorú mala jedna ich dcérska spoločnosť, aby sa vyhli kontrole a dohľadu zo strany UFT.