Title: Pozvánka - Úsek školskej inšpekcie
Author: Mária Uhereková
Last saved by: PPP

1. Úvod

	Správa o stave a úrovni výchovy a vzdelávania v školách a školských zariadeniach v Slovenskej republike v školskom roku 1999/2000 je spracovaná podľa  §8a ods.3 písm.b zákona č.301/1999 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č.542/1990 Zb. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve v znení neskorších predpisov a predkladá sa ministrovi školstva Slovenskej republiky podľa §5 ods.1 písm.b vyhlášky č.32/2000 Z.z. o školskej inšpekcii.	
Na výkon školskej inšpekcie v školskom roku 1999/2000 mali najväčší vplyv rozdielne kontrolné subjekty a mechanizmy. V čase 1.9.1999 - 31.12.1999 vykonávali školskú inšpekciu školskí in-špektori krajských a okresných úradov, v čase 1.1.2000 - 31.8.2000 ju vykonávali školskí inšpektori Štátnej školskej inšpekcie. Na kvalitu aj kvantitu malo vplyv aj prípravné a adaptačné obdobie školských inšpektorov na nové podmienky. Odlišnosti vo výkone mali najmä koncepčný, metodický a metodologický charakter. Vykonávanie školskej inšpekcie od 1.1.2000 je postavené na jednotnom pracovnom štýle školských inšpektorov a postupe výkonu podľa stanovených metodík a hodnotiacich nástrojov.  
Špecifikom vykonávania školskej inšpekcie v priebehu školského roku bolo prelínanie výkonov dvoch kontrolných subjektov v rôznych časových obdobiach. Niektoré úlohy realizovali krajské a ok-resné úrady, pričom výsledky inšpekčných zistení vyhodnocovala Štátna školská inšpekcia, niektoré úlohy realizovala a výsledky zistení vyhodnocovala Štátna školská inšpekcia. Tieto skutočnosti sú v správe uvedené v poznámke pod čiarou.
Spomínaná odlišnosť prístupu Štátnej školskej inšpekcie k výkonu školskej inšpekcie bola najmä v dôraze na kontrolu kvality stavu a úrovne podmienok, riadenia, výsledkov výchovy a vzdelávania v školách a školských zariadeniach formou komplexných inšpekcií a získavaní objektívnych informácií prostredníctvom hodnotiacich nástrojov, ktoré tvoria jednotne stanovené ukazovatele (indikátory) kvality a kritériá hodnotenia. 
Od 1.1.2000 do 31.8.2000 vykonala Štátna školská inšpekcia 1 137 inšpekcií, z toho v materských školách, základných školách, základných umeleckých školách a školských zariadeniach 517 inšpek-cií, v stredných školách a školských zariadeniach 315 inšpekcií. Z celkového počtu bolo v školách a školských zariadeniach vykonaných 101 komplexných inšpekcií.   
Vzhľadom na úplnosť informácií za školský rok 1999/2000 a úloh školskej inšpekcie v zmysle Pedagogicko-organizačných pokynov pre školy a školské zariadenia a orgány štátnej správy v škol-stve v Slovenskej republike na školský rok 1999/2000, vydaných Ministerstvom školstva Slovenskej republiky, na ktorých sa okrem Štátnej školskej inšpekcie podieľali aj krajské a okresné úrady, boli do správy zahrnuté zistenia uvedených kontrolných subjektov, aj keď s odlišným prístupom.
Správa v zmysle uvedených právnych predpisov hodnotí stav a úroveň výchovy a vzdelávania       v školách a školských zariadeniach v školskom roku 1999/2000. Uvádza podstatné zistenia, zásadné pozitíva a negatíva, prípadne trendy vývoja. Podrobnejšie posudzovanie zistených javov z hľadiska príčin a dôsledkov nebolo z pohľadu Štátnej školskej inšpekcie možné pre nedostatok relevantných údajov. Správa sa člení podľa oblastí inšpekčnej činnosti, stupňov, druhov a typov škôl a školských zariadení. Ako východisko k ďalšej činnosti  a hodnoteniu stavu výchovy a vzdelávania v školách a školských zariadeniach uvádza aj poznatky regionálneho charakteru. V závere sú uvedené perspek-1tívne a aktuálne podnety a odporúčania školskej inšpekcie kontrolovaným subjektom a orgánom štátnej správy v školstve na odstránenie zistených nedostatkov.

	V tejto správe Štátna školská inšpekcia neuvádza svoje stanoviská a odborné výstupy, vzťahujúce sa na všeobecnú problematiku v oblasti školstva resp. na jej úzko vymedzené oblasti na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni, vypracované na požiadanie iných orgánov a inštitúcií. 

2. Závery komplexného hodnotenia stavu výchovy a vzdelávania 
2.1 Základné školy

Hlavné ciele výchovy a vzdelávania a ich rea-lizácia majú vyhovujúcu úroveň. Školy poskytujú štandardné základné vzdelanie. 
Podmienky výchovy a vzdelávania
Priestory sú dostatočné na počty vzdelávaných žiakov, ale prevažne v zlom technickom stave. Materiálne podmienky, najmä vybavenie didak-tickou technikou a počítačmi je málo uspokojivé. Personálne podmienky sa postupne zhoršujú, pre-javuje sa nedostatok učiteľov na 1. stupni, na 2. stupni najmä kvalifikovaných učiteľov cudzích ja-zykov. V niektorých predmetoch (prírodopis, tech-nická výchova) nie je zabezpečená úplná kvali-fikovanosť učiteľov pre jednotlivé zložky alebo vedné odbory v súlade s učebnými osnovami. Zhor-šuje sa veková štruktúra zborov odchodom mladých perspektívnych učiteľov mimo rezort. 
Riadenie základných škôl 
Hlavné ciele vychádzajú z miestnych podmienok školy, požiadaviek rodičov a potrieb žiakov, sú pri-merane náročné a reálne, niekedy nedostatočne kon-kretizované. Realizujú sa prostredníctvom variantov učebných plánov, experimentálnymi programami, sčasti nepovinnými predmetmi  a mimoškolskou čin-nosťou. Ponuka vzdelávacích programov často závisí od finančných možností školy. Na prijateľnej úrovni sú rozpracované strategické rozvojové zámery v operatívnych plánoch, vo väčšine škôl konkrétnych a kontrolovateľných a učiteľmi akceptovaných. 
Celkove vyhovujúca ale rozdielna  je úroveň vnú-tornej školskej kontroly, spätnej väzby a hodnotenia práce učiteľov. Vnútorný informačný systém prime-rane funguje najmä prostredníctvom plánu práce a mesačných plánov, pracovných porád, rokovaní poradných orgánov. Pedagogická dokumentácia je vedená vcelku dobre s malými formálnymi ne-dostatkami. Činnosť škôl a ich organizácia je deter-minovaná vnútorným poriadkom.  
Hodnotenie kvality výchovy a vzdelávania
Kvalita výchovno-vzdelávacieho procesu je pri-meraná podmienkam. Ciele sa plnia v súlade s učeb-nými osnovami, organizáciu vyučovania učitelia zväčša dobre zvládli. Motivácia žiakov a s ňou súvi-siaca aktivita, tvorivosť žiakov a jazykový prejav je primeraný, niekde poznačený dvojjazyčným pro-stredím a dialektom s menšou samostatnosťou vo vyjadrovaní. 
 	Písomný prejav (na 1. stupni grafický) je iba prie-merný aj z dôvodu menej dôslednej kontroly. Vo vyučovaní prevládajú verbálne metódy a vcelku e-fektívne sa využívajú učebné pomôcky. Úroveň poznatkov žiakov je primeraná, vedomosti prevažujú nad  zručnosťami. 	
Činnosti škôl preventívneho a multidisciplinár-neho charakteru sú celkove dobré z hľadiska úrovne rozpracovanosti v dokumentoch školy a z pozície ich realizácie koordinátormi. Komunikácia učiteľ - žiak je prevažne demokratická. Prevládajúcimi vzťahmi je akceptujúca interakcia vedenie - učiteľ - žiak v prevažujúcej pozitívnej atmosfére. 
Nedostatky sa zistili vo výkone štátnej správy v 1. stupni v oblasti vydávania rozhodnutí, ojedinele v hodnotení žiakov 1. ročníka.

Podstatné pozitíva v základných školách
•	rozširovanie vzdelávacích ponúk pre žiakov základných škôl predovšetkým v cudzích jazykoch
•	postupné utváranie podmienok na integráciu žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami
•	ponuka rozličných aktivít a projektov podporujúcich rozvoj osobnosti žiakov
Podstatné negatíva v základných školách
•	prevaha verbálnych metód a z toho vyplývajúce lepšie teoretické vedomosti ako praktické  zručnosti žiakov
•	nižšia úroveň pravopisných znalostí  žiakov, na I. stupni slabší grafický prejav
•	nedostatok moderných učebných pomôcok, didaktickej a výpočtovej techniky
•	nedostatok kvalifikovaných učiteľov predovšetkým na I. stupni, na II. stupni nedostatočná kvalifikovanosť 
     mladých  učiteľov  na vyučovanie jednotlivých zložiek technickej výchovy a prírodopisu v 8. ročníku. 
Trendy a smery vývoja základných škôl 
•	akútny nedostatok finančných prostriedkov na obnovu a nové vybavenie škôl učebnými pomôckami a údržbu školských budov
•	prehlbujúci sa rozpor medzi deklarovanými nárokmi na výchovu a vzdelávanie a skutočnými materiálnymi a personálnymi podmienkami škôl.

2.2.  Stredné školy 
2.2.1. Gymnáziá

Gymnáziá v súlade s dlhodobými cieľmi posky-tujú tradične dobrý základ pre vysokoškolské štú-dium. 
Podmienky výchovy a vzdelávania
	Podmienky výchovno-vzdelávacieho procesu sú rozdielne.  Personálne podmienky sú veľmi dobré s 95%-100% kvalifikovanosťou učiteľov a odbor-nosťou vyučovania, priemernou profesionálnou angažovanosťou v mimoškolských aktivitách. Kapacitne vyhovujúce sú priestory, vyžadujúce si väčšie opravy, je celková zastaranosť a opotrebovanosť  učebných pomôcok; učebnicový fond je nedobu-dovaný (absentujú napr.  niektoré učebnice dejepisu). 
Riadenie škôl 
Strategické ciele výchovy a vzdelávania škôl sa plnia, čo dokazuje  viac ako 75% úspešnosť v prijí-maní na ďalšie štúdium. Operatívne plánovanie má prevažne dobrú úroveň. Fungovanie škôl sa riadi do-bre vypracovanými vnútornými a organizačnými po-riadkami, akceptovanými žiakmi a učiteľmi. 
Funkčný systém vnútornej školskej kontroly je vcelku vyhovujúci, zameraný na plnenie povinností zamestnancov, úroveň a výsledky výchovno-vzde-lávacieho procesu s rezervami vo výkone hospitačnej činnosti. Informačný systém funguje efektívne vo vnútri školy i vo vzťahoch k regiónu. 
Pedagogická dokumentácia je vedená na dobrej úrovni, formálne nedostatky sa vyskytli v kataló-goch. Úroveň orientácie učiteľov v školskej legis-latíve je celkove dobrá. Odborné a pedagogické ria-denie má vcelku dobrú úroveň.
Hodnotenie kvality výchovy a vzdelávania
	Úroveň vedomostí je hodnotená prevažne ako veľmi dobrá, ojedinele ako priemerná. Z hľadiska rozvoja osobnosti žiakov školy vykazujú veľmi dob-rú až výbornú úroveň.  Zvýšená pozornosť sa venuje prevencii drogových závislostí, kriminality, environ-mentálnej výchove a výchove k manželstvu a rodi-čovstvu, čo priaznivo vplýva na vývoj žiakov. 
Činnosti multidisciplinárneho charakteru majú veľmi dobrú úroveň aj vo vzťahu k starostlivosti o žiakov s mimoriadnymi schopnosťami. Časť škôl je zapojená do medzinárodných projektov. 

Podstatné pozitíva v gymnáziách
•	vysoká úroveň kvalifikovanosti učiteľov  a odbornosti vyučovania
•	úspešnosť absolventov gymnázií prijímaných na ďalšie štúdium
•	celkovo dobrá úroveň riadenia
•	výborná úroveň aktivít významne ovplyvňujúcich výchovno-vzdelávací proces.
Podstatné negatíva v gymnáziách
•	zlý stav školských budov vyžadujúci si väčšie úpravy
•	zastaranosť a opotrebovanosť učebných pomôcok
•	chýbajúce tituly učebníc pre gymnáziá so štvorročným štúdiom a nedostatočné dopĺňanie knižníc novými titulmi.
Trendy a smery vývoja v gymnáziách
•	absencia kritérií hodnotenia (porovnávania) vedomostnej úrovne žiakov vedie k značne subjektívnemu posudzovaniu výchovno-vzdelávacích výsledkov
•	požiadavky vysokých škôl na absolventov gymnázií v prijímacom konaní determinujú obsah vzdelávania najmä vo 4. ročníku bez ohľadu na učebné osnovy.

2.2.2 Stredné odborné školy

Komplexnými inšpekciami  v stredných odbor-ných školách sa zistili celkove pozitívne výsledky. Školy majú vo svojich regiónoch bohatú tradíciu, zameranie štúdia vychádza z regionálnych podmie-nok. 
Podmienky výchovy a vzdelávania
	Podmienky výchovy a vzdelávania sú celkovo dobré až veľmi dobré. Úroveň odbornej a pedago-gickej spôsobilosti učiteľov je výborná, podmienky na stabilizáciu a odborný rast učiteľov sú dobré. 
Priestorové, materiálno-technické a psychohygie-nické podmienky vo všetkých školách  sú vyhovu-júce na úseku teoretického i praktického vyučovania. 
Vybavenosť odborných učební a laboratórií v časti škôl je vynikajúca najmä v elektroodboroch, chemické laboratóriá sú dobre vybavené; niektoré prístroje sú morálne zastarané, podobná je vybavenosť strojmi na ručné a strojné opracovanie kovov.
Riadenie škôl 
	Na dobrej úrovni je strategické a operatívne plánovanie, predovšetkým konkrétnosť úloh a ich kontrolovateľnosť. Úlohy sú akceptované peda-gógmi zúčastňujúcimi sa na ich tvorbe a realizácii. Organizačné a vnútorné poriadky škôl sú vypra-cované na dobrej úrovni a rešpektované učiteľmi aj žiakmi. Vnútorný kontrolný systém je funkčný, re-zervy sú v hospitačnej činnosti. Informačný systém vnútorný i vonkajší je účelný. Vedenie pedagogickej dokumentácie má veľmi dobrú úroveň.
Hodnotenie kvality výchovy a vzdelávania
	Výchovno-vzdelávacie výsledky na úseku všeobecnovzdelávacích predmetov sú dobré až veľmi dobré. Podľa zamerania odborov sa dosiahnuté výsledky v elektrotechnických, strojárskych a ekonomických odboroch hodnotili ako vyhovu-júce, v  dvoch školách  ako veľmi dobré až vyni-kajúce. Žiaci sú schopní na cvičeniach na dobrej úrovni aplikovať teoretické poznatky, v strojárskych odboroch ovládajú na dobrej úrovni predpísané tech-nológie, sú vedení k samostatnosti a dodržiavaniu bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a k hygiene pri práci. Cvičná firma v obchodnej akadémii vedie k získavaniu návykov a zručností v obchodovaní. Z hľadiska rozvoja osobnosti žiakov sú školy hodnotené ako veľmi dobré až vynikajúce. Ako pri-merané sú hodnotené činnosti preventívneho a multi-disciplinárneho charakteru a služby poskytované rodičom. a žiakom. Úroveň aktivít významne ov-plyvňujúcich výchovno-vzdelávaciu činnosť je veľ-mi dobrá.

Podstatné pozitíva v stredných odborných školách 
•	celkove dobrá úroveň vedomostí  z odborných predmetov a praktických zručností
•	veľmi dobré až výborné podmienky rozvoja osobnosti žiakov
•	vysoká úroveň odborného  pedagogického riadenia.
Podstatné negatíva v stredných odborných školách
•	znižujúca sa úroveň materiálneho a strojového vybavenia laboratórií a dielní.

2.2.3 Stredné odborné učilištia a učilištia

Podmienky výchovy a vzdelávania
	Väčšina škôl má dobré priestorové podmienky pre všetky úseky vo vzťahu k počtu žiakov; vý-nimočne je v školách nedostatok laboratórií na vyučovanie prírodovedných predmetov a športovísk, čo je dôvodom neplnenia učebných osnov.     
Materiálno-technické vybavenie je hodnotené od výborného pre odborný výcvik až po nedostatočné u poľnohospodárskych odborov. Zistil sa nedostatok alebo nevhodnosť učebníc odborných predmetov pre niektoré odbory.  Personálne podmienky sú prime-rané až výborné v teoretickom vyučovaní, u majstrov sú rozdielne - od výborných až po  priemerné. Výchova mimo vyučovania je zabezpečená plne kvalifikovanými  vychovávateľmi.
Riadenie škôl 
	Odborné a pedagogické riadenie je priemerné.  Strategické plánovanie má vcelku dobrú úroveň - hlavné ciele sa konzultujú so zriaďovateľmi a zás-tupcami profesných združení a riadia sa  aj potre-bami trhu. Operatívne plánovanie  úloh je prevažne konkrétne a kontrolovateľné a  celkove na primera-nej úrovni. 
Kontrolný systém je zväčša funkčný, ojedinele málo konkrétny, rezervy sú v časovom  rozvrhu a konkrétnom predmete kontroly osobitne pri hos-pitáciách a vo využívaní spätnej väzby. V časti škôl  sa konštatuje absencia kritérií hodnotenia práce uči-teľov. Na priemernej úrovni funguje vnútorný infor-mačný systém, zabezpečovaný gremiálnymi porada-mi, zasadaniami poradných a metodických orgánov a rodičovskej rady i vonkajším smerom k základným školám a odberateľom  absolventov. 
Nedostatky sa zistili vo výkone štátnej správy v školstve v 1. stupni (vydávanie rozhodnutí). Na celkove dobrej úrovni sú vypracované vnútorné po-riadky (školské poriadky), ojedinele sú nedostatočne zapracované práva žiakov. 
Pedagogická dokumentácia je vedená  na celkovo dobrej úrovni. Pre nedostatok finančných prostried-kov sa iba v niektorých stredných odborných učilištiach uplatňuje  finančné a hmotné zabezpeče-nie žiakov. Psychohygienické zásady boli zväčša dodržané. 
Hodnotenie kvality výchovy a vzdelávania
	V teoretickom vyučovaní sa dosahujú primerané až podpriemerné výsledky prevažne klasickými metódami, nižšou motiváciou predovšetkým klasi-fikácie. Úroveň písomnej a ústnej komunikácie žia-kov je slabšia, samostatne a súvisle sa žiaci vyjadro-vali iba ojedinele. Nevhodnosť učebníc je príčinou neznalosti moderných technológií. Celkove lepšie praktické zručnosti sú odrazom vzťahu žiakov k predmetom. 
Výchovným problémom v niektorých školách je záškoláctvo, proti ktorému sa neprijímajú účinné opatrenia. Výchovné poradenstvo je funkčné sme-rom k rodičom i žiakom, podobne je úspešná činnosť koordinátorov prevencie drogových závislostí, vý-chovy k manželstvu a rodičovstvu. Aktivity škôl s významným vplyvom na výchovno-vzdelávaciu činnosť sú veľmi dobré.
	Školy vytvárajú vcelku dobré podmienky rozvoja osobnosti aj prostredníctvom akceptácie žiackej sa-mosprávy učiteľmi a celkove demokratického pro-stredia. 

Podstatné pozitíva v stredných odborných učilištiach
•	kladný vzťah žiakov k praktickým činnostiam  a odborným predmetom, ako základ úrovne odborných zručností
•	kvalifikovanosť učiteľov a odbornosť vyučovania
•	úspešnosť prevencie drogových závislostí
•	veľmi dobré až nadštandardné materiálno-technické vybavenie niektorých stredných odborných učilíšť.
Podstatné negatíva v stredných odborných školách
•	nedostatočná kvalifikovanosť majstrov odborného výcviku (veľká časť spĺňa podmienky dĺžkou praxe a vekom)
•	nevyhovujúce podmienky pre odborný výcvik v poľnohospodárskych odboroch
•	neplnenie učebných osnov prírodovedných predmetov pre nedostatok laboratórií a materiálneho vybavenia.
Trendy a smery vývoja v stredných odborných školách
•	pretrvávajúci nižší záujem žiakov o  všeobecnovzdelávacie predmety 
•	nedôslednou  kontrolou triednych učiteľov stúpa počet zameškaných hodín
•	nedostatok finančných prostriedkov spôsobuje, že žiaci nie sú odmeňovaní za produktívnu prácu. 

2.3 Školské zariadenia 
2.3.1 Materské školy

Podmienky výchovy a vzdelávania
Personálne podmienky sú vyhovujúce. Priesto-rové podmienky sú vzhľadom na počet detí a ich využitie vhodné. Triedy sú funkčné a esteticky za-riadené, hygiena je veľmi dobrá. Materiálno-tech-nické podmienky, ktorých úroveň klesá, sú závislé od finančných prostriedkov. Podmienky výchovno-vzdelávacej práce sú vcelku dobré.     
Riadenie škôl 
    Koncepčná práca je premyslená a efektívna, jej východiskom je zohľadňovanie kultúrneho bohat-stva, regionálnych špecifík, vonkajších a vnútorných podmienok. Prioritou je príprava 5-6 ročných detí a detí s odloženou školskou dochádzkou na vstup do 1. ročníka základnej školy. 
    Plány práce vychádzajú prevažne z analýzy vý-chovno-vzdelávacej práce za uplynulý školský rok a dlhodobých úloh zameraných na rozvoj škôl. Plány sú funkčné, konštruktívne a variabilné. Rezervy sú v konkrétnosti stanovených úloh. 
     V plánovaní sa prihliada na osobnostný rozvoj talentovaných detí, spracovávajú sa individuálne plány rozvoja integrovaných detí. Realizácia vý-chovno-vzdelávacích zámerov je na priaznivej ú-rovni. 
     Organizačný, a vnútorný poriadok majú dobrú úroveň spracovania. 
     Vo vnútornej kontrolnej činnosti sa odráža roz-dielny prístup pri hodnotení a zovšeobecňovaní výsledkov. Plány hospitačnej činnosti obsahujú ciele hospitácií vo vzťahu k učiteľkám i deťom. Absentuje kontrola nepedagogických zamestnancov MŠ. 
    Pedagogická dokumentácia sa vedie v zmysle prí-slušnej školskej legislatívy, rezervy sú prevažne v spracovaní zápisníc z porád a evidencii sťažností. Orientácia v legislatívnej oblasti je na priemernej úrovni.
     Informačný systém má dobrú úroveň.
  Hodnotenie kvality výchovy a vzdelávania
     Efektívnosť procesu sa vo vzťahu k cieľom a obsahu zabezpečuje konkrétnymi veku primera-nými úlohami, ich vyváženosťou, vhodnou voľbou organizačných foriem, rozvíjajúcimi a aktivizujú-cimi metódami výchovnej práce. 
     Výchovno-vzdelávací proces poskytuje dosta-točný priestor na sebarealizáciu a sebarozvoj detí, uplatňovanie medzizložkových vzťahov a využí-vanie spontánnej formy učenia.
Rezervy sú v pozitívnom hodnotení, úrovni mo-tivácie, miestami v tvorivom prístupe, využívaní poznatkov detí pre náročnejšie myšlienkové činnosti.
     Úroveň komunikačných schopností detí má vzostupnú úroveň. Pretrvávajú rezervy v spolupráci s logopédmi.
     Úroveň praktických zručností detí je veku primeraná. Vo vekovej skupine 5-6 ročných detí sa výraznejšie sleduje celková úroveň vyspelosti detí pre vstup do základnej školy. Rezervy sú v grafomo-torickom prejave.
    Tvorivé pôsobenie učiteliek sa odráža na rozvoji tvorivosti detí s pozitívnymi výsledkami. Celková psychosociálna klíma je dobrá. 
     Starostlivosť o deti so špeciálnymi potrebami je výborná, deti s odloženou povinnou školskou do-chádzkou majú spracované plány individuálneho rozvoja zamerané na oblasti, v ktorých nedosahujú primerané výsledky. 
Spolupráca s pedagogicko-psychologickými po-radňami, rodinou, základnou školou a miestnymi úradmi je kvalitná. 

Podstatné pozitíva 
•	dobrá úroveň riadenia z hľadiska stanovenia strategických a dlhodobých cieľov 
•	tvorivý prístup učiteliek zabezpečuje dobrú kvalitu a efektívnosť priameho riadenia výchovno-vzdelávacieho procesu.
Podstatné negatíva
•	nedostatky v stanovovaní konkrétnosti a zodpovednosti plánovaných úloh, spracovávaní tematických plánov v zmysle programu výchovy a vzdelávania
•	nedostatky  v úrovni odborno-metodického riadenia učiteliek. 

3. Závery z hodnotenia tematických úloh školskej inšpekcie v školách a školských zariadeniach 

3.1 Základné školy 

3.1.1 Stav a úroveň výchovno-vzdelávacieho procesu a metodického usmerňovania učiteľov  pri 
         neodbornom vyučovaní v základných školách 

Inšpekčnú úlohu realizovali školskí inšpektori okresných úradov

Odbornosť vyučovania na I. stupni základnej ško-ly je 75,3%. Najvyššia odbornosť  je v predmetoch slovenský jazyk a literatúra, prvouka, vlastiveda, matematika, prírodoveda, pracovné vyučovanie a vo výchovných predmetoch (80% ± 2%); neodbornosť vyučovania je 24%, najvyššia neodbornosť je vo vyučovaní cudzích jazykov (34% - 44%). 
 	Na II. stupni  je odbornosť vyučovania 62%, naj-vyššia odbornosť je  v  matematike (90%), sloven-skom jazyku a literatúre, chémii a náboženskej vý-chove (83% - 87%); neodbornosť vyučovania je 37,7%, najvyššia neodbornosť je v zložkách tech-nickej výchovy (48% - 69%), vo výchovných pred-metoch (35 - 55%), v cudzích jazykoch (32% -55%) a dejepise 45%).   
Dôvodmi neodborného vyučovania (najmä na II. stupni ZŠ) je nedostatok kvalifikovaných učiteľov, organizačné problémy pri tvorbe rozvrhu hodín a dopĺňanie počtu hodín úväzku najmä v malých vidieckych školách. Školy zabezpečujú predovšet-kým odbornosť vyučovania slovenského jazyka, matematiky a prírodovedných predmetov, čo zvyšuje neodbornosť vyučovania humanitných a výchovných predmetov. Pozitívom je, ak sa na neodborné vyučovanie určuje vyučujúci, ktorý má k danému predmetu vzťah. Úroveň vyučovania je podstatne vyššia, ak predmet vyučuje kvalifikovaný pedagóg s inou aprobačnou skladbou ako pedagóg bez kva-lifikácie.
Popri neodbornom vyučovaní sú v materiálno-technickej oblasti najväčšie problémy s nedostatkom učebníc, (najmä chýbajúcich učebníc pre 9. ročník), učebných pomôcok a didaktickou technikou. 
Učebné osnovy, rozpracované do časovo-tema-tických plánov, boli dodržané. Vyučovacie jednotky mali prevažne zreteľne stanovené ciele, racionálne časové rozvrhnutie a dobrú atmosféru, prevládal dobrý prístup k žiakom. Prevažne sa používali primerané metódy a formy práce, dostupná didak-tická technika a názorné učebné pomôcky. 
Z hľadiska činnosti žiakov bolo možné pozorovať dobrú úroveň komunikácie, prejavy tvorivosti, dosahovanie dobrých výsledkov v školských po-rovnávacích previerkach, schopnosť aplikovať uči-vo, dobrú úroveň rutinných zručností.
Vyskytli sa aj stereotypné frontálne metódy zamerané na pamäťové operácie, nejasné stanovené vzdelávacie ciele, nedostatočné rozvrhnutie času s negatívnym vplyvom na spätnú väzbu, zdĺhavé úst-ne individuálne skúšanie, absencia motivácie, ak-tivizujúcich metód a foriem, chýbal diferencovaný prístup, priebežné hodnotenie žiackych výkonov, nízka úroveň komunikácie žiakov, slabá disciplína, absencia tvorivosti.
Väčšina problémov v kvalite procesu neod-borného vyučovania je charakteristická pre vyu-čovací proces vôbec. 
Vzhľadom na miernu prevahu pozitív nad negatívami, úroveň výchovno-vzdelávacieho procesu neodborného vyučovania možno hodnotiť v roz-medzí priemernej a nadpriemernej úrovne, pričom najväčšie nedostatky sú vo vyučovaní cudzích jazy-kov.
Učitelia hodnotili metodickú pomoc zo strany škôl a okresných úradov kladne, pričom činnosť niektorých  metodických orgánov bola formálna.

Podstatné pozitíva 
•	snaha učiteľov dosahovať  pri neodbornom vyučovaní dobré výsledky, vytvoriť priestor na prejav tvorivosti a prezentovanie vlastných názorov žiakov.
Podstatné negatíva 
•	nedostatok kvalifikovaných učiteľov.

3.1.2 Stav a úroveň  technickej výchovy na II. stupni ZŠ

Podmienky vyučovania technickej výchovy podľa jednotlivých zložiek sú rozdielne. Zložka technická výchova má  po stránke odborného vyučo-vania dobré personálne zabezpečenie (75%), zložka pestovateľské práce priemerné (53%) a  rodinná príprava málo priaznivé (38%). 
Neodborné vyučovanie spôsobuje najmä ne-dostatok kvalifikovaných učiteľov a dopĺňanie týždenného úväzku. Aktivity v oblasti zvyšovania kvalifikácie a odbornosti rastu pre učiteľov technic-kej výchovy sú nedostatočné, nekvalifikovaní uči-telia si nedopĺňajú kvalifikáciu.   
Školy zabezpečujú základný spotrebný materiál svojpomocne a darmi od sponzorov. Pre nové tema-tické celky je nedostatočné materiálne zabezpečenie pre nedostatok finančných prostriedkov na nákup náradia, strediská služieb škole nie vždy plnia pos-lanie a úlohy v materiálno-technickej pomoci ško-lám. Podmienky vyučovania technickej výchovy sú priemerné až nevyhovujúce. 
Väčšina škôl má zreteľne stanovené, reálne dlhodobé a krátkodobé ciele, rozpracované do kon-krétnych úloh. Pozitívne sa javí voľba variantu učebného plánu a realizácia učiva v súlade s učeb-nými osnovami, objektívny, vhodný a dostatočne motivujúci výber spôsobu hodnotenia práce žiakov, vhodné organizačné zabezpečenie, rešpektovanie zá-ujmu žiakov. V predmete sa väčšinou uplatňuje slov-né hodnotenie. 
Vyučovací proces má prevažne dobrú úroveň, najmä technickú pripravenosť hodín, odbornosť vý-kladu s dôrazom na porozumenie, rozvoj zručností na praktických činnostiach, vedenie žiakov k vzá-jomnej spolupráci, nadšeniu a radosti z práce, upred-nostňovanie praktickej činnosti zo strany žiakov.
Postavenie technickej výchovy v rámci integro-vaných predmetových komisií je často nedostatočné z dôvodu absencie problematiky predmetu v  ich čin-nosti. 
Negatívom je rozdielny stav plnenia úloh tech-nickej výchovy, výrazne podmienený stavom perso-nálneho, priestorového a materiálno-technického vy-bavenia škôl. 

Podstatné pozitíva
•	svojpomocné zabezpečovanie základného spotrebného materiálu a darmi od sponzorov.
Podstatné negatíva
•	nedostatok finančných prostriedkov na nákup náradia  
•	nedostatočné materiálne zabezpečenie pre novozaradené tematické celky v učebných osnovách .

3.1.3 Stav a úroveň integrácie žiakov a odborného usmerňovania učiteľov v základných 
           školách 

Inšpekčnú úlohu realizovali  do 31.12.1999 školskí inšpektori krajských a okresných úradov, od 1.1.2000 školskí 
   inšpektori Štátnej školskej inšpekcie

V základných školách (okresy Košice, Prešov, Žilina, Trnava)  boli integrovaní žiaci so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami formou indivi-duálnej integrácie v bežných triedach, špeciálnych triedach, špecializovaných a vyrovnávacích triedach. 
Integrovaní žiaci boli telesne, zmyslovo (slucho-vo a zrakovo) a mentálne postihnutí, so špecifickými poruchami učenia, narušenými komunikačnými schopnosťami, poruchami správania, civilizačnými a inými chorobami. 
Pri zaraďovaní a preraďovaní žiakov so špeciál-nymi výchovno-vzdelávacími potrebami do špeciál-nych tried a bežných tried základnej školy sa pos-tupovalo až na ojedinelé prípady podľa platnej školskej legislatívy. Do špeciálnych tried boli zaraďovaní žiaci s jedným druhom zdravotného postihnutia. Počet integrovaných žiakov v špeciál-nych, špecializovaných, vyrovnávacích a bežných triedach základnej školy bol dodržaný v zmysle platnej školskej normy a metodických pokynov MŠ SR. 
V špeciálnych triedach integrovaných žiakov so zmyslovým, mentálnym a telesným zdravotným postihnutím sa postupovalo podľa platnej pedago-gickej dokumentácie. V bežných triedach základnej školy nebol v mnohých prípadoch vypracovaný výchovno-vzdelávací program pre žiaka so špeciál-nymi výchovno-vzdelávacími potrebami.
 Nedostatky v kvalite vypracovaných výchovno-vzdelávacích programov  boli najmä v obsahovej formálnosti, nekonkrétnosti rozpracovania špeciálno-pedagogických potrieb a  postupov vo výchovno-vzdelávacom procese. Pri ich vypracovávaní len časť pedagógov konzultovala s príslušnými odborníkmi zo špeciálno-pedagogických poradenských zariadení. 
Vzdelávanie personálne zabezpečovali z väčšej časti kmeňoví pedagógovia základných škôl bez po-žadovanej špeciálno-pedagogickej kvalifikácie, v menšej miere špeciálni pedagógovia a externí od-borníci  (špeciálni pedagógovia z poradenských zariadení a špeciálnych škôl v danom regióne). Úro-veň zvyšovania odbornosti štúdiom špeciálnej peda-gogiky je nízka. 
Metodicko-odborné usmerňovanie  učiteľov zá-kladných škôl odborníkmi z poradenských zariadení a metodických a vzdelávacích inštitúcií bolo nedos-tatočné. Veľmi žiadané bolo na školách pravidelné pôsobenie odborníkov pedagogicko-psychologic-kých poradní, špeciálno-pedagogických poradní, ako i špeciálna starostlivosť o integrovaných žiakov školským špeciálnym pedagógom. 
Výchovno-vzdelávací proces prebiehal vo väč-šine škôl v bežnom prostredí. Bezbariérové pros-tredie  je nedostatočne zabezpečené (len v dvoch školách). Vybavenie špeciálnymi kompenzačnými pomôckami a učebnicami pre žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami je vcelku nedos-tatočné.

Podstatné negatíva:  
•	nedostatočná odborná pripravenosť pedagogických zamestnancov  na integráciu žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami
•	nedostatočná  úroveň metodicko-odborného usmerňovania učiteľov základnej školy odborníkmi z poradenských zariadení (najmä špeciálno-pedagogických poradenských zariadení) a metodických a vzdelávacích inštitúcií 
•	rôznorodé vytváranie tried pre integrovaných žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami
•	nedostatočné bezbariérové prostredie a vybavenie kompenzačnými, špeciálnymi pomôckami a učebnicami
•	nerešpektovanie pokynov MŠ SR pri vypracovaní Výchovno-vzdelávacieho programu  žiaka so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami v  základnej škole.

3.1.4 Úroveň vyučovania slovenského jazyka a využívanie progresívnych metód výučby 
          v základných školách s vyučovacím jazykom maďarským

Inšpekčnú úlohu realizovali  školskí inšpektori okresných úradov

Stav v odbornosti vyučovania je priemerný, ov-plyvňuje ho veková skladba a dĺžka pedagogickej praxe učiteľov (prevažne nad 25 rokov). Zvyšovanie kvalifikácie je bežné u mladších pedagógov, účasť na metodických akciách je vcelku na dobrej úrovni. Podiel učiteľov na pedagogickej tvorivosti je nízky. Pripravenosť učiteľov na komunikatívny spôsob vyučovania je veľmi dobrá.  
Priestorové podmienky sú ovplyvnené snahou zabezpečiť bežné triedy na úkor odborných jazy-kových  učební. 
Materiálno-technické podmienky sú na 1. stupni  výborné, na 2. stupni neuspokojivé. Na 1. stupni sú k dispozícii učebnice s množstvom námetov na ko-munikáciu, hrové formy, rozvíjanie obrazotvornosti, slovnej zásoby. Učebnice pre 5. - 8. roč. sú  staré, málo podnetné, pre 9. ročník chýbajú. Pracovné zošity pre 5. - 8. roč. sa používajú viacnásobne. Vy-bavenosť kabinetov  na 1. stupni je väčšinou na požadovanej úrovni, na 2. stupni je nedostatočná, prevažujú zastarané, často nefunkčné učebné po-môcky, chýba didaktická technika, obrazy k tema-tickým celkom. 
Pedagogické a odborné riadenie je väčšinou na dobrej úrovni. Orientuje sa na zvýšenie kvality výuč-by, v menšej miere sa využíva možnosť zvýšenia hodinovej dotácie, prípadne sa vôbec nevyužíva, alebo sa využíva na posilnenie vyučovania maďar-ského jazyka. Delenie tried sa realizuje v súlade s učebnými plánmi. Konverzácia v slovenskom ja-zyku sa zaraďuje ako nepovinný alebo voliteľný predmet, cvičenia zo slovenského jazyka sú orien-tované na prípravu žiakov na prijímacie skúšky na stredné školy. Mimovyučovacie aktivity sú zamerané na účasť v súťažiach. Organizácia vyučovania je dobrá, s prevahou pozitív. 
Úroveň vyučovania je priemerná (niekde nad-priemerná). Vyučovacie jednotky majú zreteľne stanovené ciele, uplatňuje sa komunikatívny spôsob učenia, rozvíjanie jazykových zručností, tvorivosti a samostatnosti. Jazykový prejav učiteľov je ko-rektný. Vzťah medzi učiteľmi a žiakmi je de-mokratický a priateľský. Najčastejšie nedostatky boli v zaostávaní úrovne vyučovania za vzdelávacím programom školy, nadmernej rečovej aktivite učiteľa na úkor žiaka, odborných chýb pri komunikácii, v miernom alebo žiadnom hodnotení výkonov žia-kov, nedostatočnom využívaní didaktickej techniky, opakovaní a upevňovaní učiva.
Efektívnosť osvojovania slovenského jazyka čas-to ovplyvňuje jazykové prostredie.

Podstatné pozitíva 
•	dobrá spolupráca učiteľov 1. a 2. stupňa a  málotriednych  škôl so spádovými plnoorganizovanými školami.
Podstatné negatíva 
•	nedostatočná prepojenosť medzi metodickými orgánmi školy a vedením školy
•	nezáujem žiakov vyšších ročníkov (najmä 9. roč.) o učivo 
•	problémy žiakov pochádzajúcich z čisto maďarského jazykového prostredia s komunikáciou, neosvojené rutinné činnosti, chyby v komunikácii 
•	slabší i priemerní  žiaci majú veľké problémy s ústnym i písomným prejavom. 

3.1.5 Stav vyučovania predmetu odborná konverzácia v slovenskom jazyku v základných ško-
         lách  s vyučovacím jazykom maďarským

Inšpekčnú úlohu realizovali  školskí inšpektori okresných úradov

Odborná konverzácia v slovenskom jazyku sa uplatňovala v prírodovedných predmetoch prísluš-ných ročníkov. Predmet vyučovali  aprobovaní uči-telia prírodovedných predmetov, pri príprave využí-vali konzultácie s učiteľmi slovenského jazyka. 
Efektivitu vyučovania ovplyvňoval nedostatok učebných pomôcok alebo ich zastaranosť a svojpo-mocná tvorba špecifických materiálov.  Predmet nie je vybavený učebnicami s výnimkou učebnice  na odbornú  konverzáciu v slovenskom jazyku v prí-rodopise. Využívali sa  učebnice príslušných pred-metov  v slovenskom jazyku, vlastná odborná litera-túra z vlastných prostriedkov  z iniciatívy učiteľov. Personálne a priestorové podmienky boli dobré až  priemerné, materiálne podmienky nevyhovujúce. 
V riadiacej práci sa venovala problematike vy-učovania primeraná pozornosť v plánovacej činnosti, činnosti metodických orgánov škôl, menšia v kon-trole úrovne učenia. Predmetové komisie boli v práci zamerané na najmä na rozvíjanie odborných komu-nikatívnych zručností žiakov. 
Organizačne sa predmet realizoval ako nepovinný v popoludňajšom čase, často zaradený na posledných hodinách a dňoch v týždni. V niektorých školách ne-bol zaradený medzi nepovinné predmety z finan-čných dôvodov.  Pedagogické a odborné riadenie malo priemernú až dobrú úroveň.
Pozornosť bola zameraná najmä na časovú a ob-sahovú aktuálnosť učiva a súlad odbornej termino-lógie  s vyučovaním  príslušných predmetov. 
Na vyučovaní sa väčšinou uplatňovali primerané metódy smerujúce k rozvoju odborných jazykových zručností. Vyskytli sa aj neprogresívne didaktické prístupy orientované na pamäťové prvky alebo re-produkciu príslušných predmetov bez špecifických foriem práce. Z progresívnych metód sa využívali najmä modelové situácie, jazykové hry s odbornou terminológiou. 
Dobré jazykové zručnosti  prejavovali žiaci s do-brým prospechom, žiaci s priemerným a slabším prospechom mali problémy s osvojovaním odbornej terminológie.  
	Úroveň a efektivitu vyučovania predmetu znižujú objektívne ťažkosti materiálneho charakteru. 

Podstatné pozitíva
•	angažovanosť učiteľov nahradiť nedostatok  učebníc a učebných pomôcok  a svojpomocne zhotovovanými materiálmi.
Podstatné negatíva
•	absencia  špecifických  učebných materiálov a pomôcok  pre žiakov, odbornej  a metodickej literatúry pre učiteľov.

3.1.6 Stav, materiálno-technické zabezpečenie športovej prípravy a kvalifikovanosť trénerov 
         športovej prípravy

Vyučovanie v triedach so športovou prípravou sa uskutočňuje podľa schválených učebných plánov. Niektoré školy realizujú športovú prípravu formou školských športových stredísk. Týždenná dotácia  vyučovacích hodín sa dodržiava. Prijímanie žiakov do tried so športovou prípravou je v súlade s platnou legislatívou. Dodržujú sa počty žiakov v triedach. Personálne obsadenie a odbornosť vyučovania športovej prípravy vo všetkých druhoch športu je vý-borné. Odborné usmerňovanie zabezpečujú meto-dické orgány škôl prostredníctvom predmetových komisií telesnej výchovy. Tréningové plány sú vypracované na základe metodického usmernenia športových zväzov. 
Na športovú prípravu žiakov v jednotlivých športových odvetviach školy používajú okrem vlast-ných prenajaté objekty, pričom najväčšie problémy sú s ich financovaním. Základné školy majú teloc-vične a  športové areály, mnohé z nich však potre-bujú opravy, nakoľko ich využíva aj široká verej-nosť, čím  sa vo zvýšenej miere opotrebúvajú. Z toho dôvodu vznikajú vyššie náklady na ich opravy a údržbu. Technický stav vlastných telový-chovných zariadení škôl je v jednotlivých krajoch v jednotlivých športových odvetviach rôzny. V niektorých školách sa väčšina hodín športovej prípravy realizuje v športových halách, zimných štadiónoch, atletických štadiónoch, kde sú pod-mienky v prevažnej väčšine dobré, vyhovujúce aj požiadavkám vrcholového športu. Objekty sa využí-vajú efektívne, vyťaženosť objektov je vysoká. 
Materiálna a technická vybavenosť vzhľadom na počet a potreby žiakov nie je v súlade s platnými legislatívnymi predpismi. V rozpočte škôl sa nezo-hľadňuje  športová príprava žiakov ako variant učeb-ného plánu primeranou dotáciou zriaďovateľov škôl, čím sa neplní finančné zabezpečenie športovo nada-nej a talentovanej mládeže v športových triedach podľa príslušného metodického usmernenia MŠMaŠ SR. Vybavenie športovým náradím a športovými potrebami je v jednotlivých okresoch a druhoch športu rôzne. V niektorých prípadoch je priemerné až nevyhovujúce. Súčasný stav umožňuje realizovať športovú prípravu žiakov na prijateľnej úrovni len za podpory sponzorov, rodičov a športových klubov, pričom nedostatky v materiálnom vybavení ov-plyvňujú kvalitu výkonnosti žiakov. 
Stav a úroveň športovej prípravy je veľmi do-brá. Zaradenie športovej prípravy do denného a týždenného rozvrhu je optimálne. V týždennom rozvrhu sú rovnomerne rozložené dvojhodinové cel-ky, ktoré rešpektujú  tréningové hodiny v športových kluboch. Vyučovací proces prebieha podľa tré-ningového plánu vypracovaného trénermi na školský rok. Plány sú rozčlenené na prípravné, hlavné a pre-chodné obdobie. 
Učebné osnovy pre jednotlivé športové odvetvia nie sú k dispozícii. Odborná úroveň vedenia tré-ningového procesu je vyhovujúca. Hodiny športovej prípravy vo všetkých športových odvetviach sú na veľmi dobrej metodickej a športovej úrovni. Sú pravidelné, fyzicky náročné, miera zaťaženia za-bezpečuje rozvoj športových zručností, schopností a morálno-vôľových vlastností žiakov. Výkonnosť žiakov sa sleduje kontrolnými meraniami. Žiaci ma-jú dostatočný priestor na uplatnenie individuálnych schopností. Bezpečnosť žiakov je zaistená v zmysle príslušného pokynu MŠ SR. Kvalita športovej prí-pravy v školách s triedami so športovou prípravou má veľmi dobrú organizáciu a štruktúru trénin-gových jednotiek, vysokú efektívnosť vyučovacieho procesu a jeho realizáciu na profesionálnej úrovni, vysoký stupeň osvojenia nových pohybových čin-ností žiakmi, veľmi dobré, v určitých športových odvetviach vynikajúce športové výsledky a úspechy.

Podstatné pozitíva
•	dobré personálne obsadenie športovej prípravy a odbornosť jej vyučovania vo všetkých druhoch športu.
Podstatné negatíva
•	materiálna a technická vybavenosť  nie je v súlade s príslušným legislatívnym predpisom 
•	absencia  učebných osnovy pre jednotlivé športové odvetvia.

3.2 Základné umelecké školy 
3.2.1 Problémy v jednotlivých odboroch a formách štúdia základnej umeleckej školy

Pretrvávajúcim problémom, najmä malých škôl nachádzajúcich sa vo väčšej vzdialenosti od kultúrnych centier, je všeobecný nedostatok kvali-fikovaných učiteľov, najmä v tanečnom a literárno-dramatickom odbore. 
Väčšina škôl nesídli v budove zriaďovateľa, z toho dôvodu majú niektoré školy existenčné pro-blémy. Školy sídliace vo väčších mestách majú elokované pracoviská v okolitých obciach (čo nie je vždy pravidlom). Na vyučovanie v hudobnom odbo-re sa využívajú učebne základných škôl, ktoré nevy-hovujú veľkosťou a akustikou. Prevažná väčšina škôl má koncertnú sálu a priestory vhodné na inštaláciu rôznych výstav. Školy, kde tieto priestory absentujú, využívajú priestory kultúrnych domov, mestských úradov a pod. Interiéry škôl sú esteticky upravené, využíva sa predovšetkým kvetinová výz-doba, plošné i priestorové práce detského výtvarného prejavu. Nedostatok priestorov má výtvarný odbor na priestorové práce s materiálom, chýbajúce skladové priestory. Na výuku v literárno-drama-tickom odbore chýbajú javiská na nácvik inscenácií.
Materiálno-technické vybavenie nie je na poža-dovanej úrovni. V hudobnom odbore sú takmer všet-ky nástroje opotrebované, zastarané a potrebujú op-ravy. Zakúpenie nových nástrojov je v súčasnej eko-nomickej situácii nemožné. Vo výtvarnom odbore je situácia podobná, prevažuje skromné vybavenie, celkove je nedostatočné, prípadne staré; obnovuje sa priebežne podľa finančných možností zriaďovateľov škôl. Tanečný odbor je prevažne na vyhovujúcej úrovni a postupne sa podľa finančných možností do-budováva. Literárno-dramatický odbor je zo všet-kých odborov najmenej rozvinutý, pracuje v skrom-ných podmienkach s často nevyhovujúcim materiál-nym vybavením. 
V základných umeleckých školách je stály zá-ujem o štúdium a naďalej vzrastá. Školy nemôžu uspokojiť všetkých uchádzačov, ktorí splnili pod-mienky prijatia najmä z nedostatočných priesto-rových a následne na to aj personálnych a mate-riálno-technických  dôvodov. K podstatným problé-mom škôl  patrí trojstupňová klasifikácia žiakov, ktorá neumožňuje vhodnú diferenciáciu v klasifi-kovaní rozdielnych výkonov. V praxi sa neosvedčila. Vedenia škôl a učitelia žiadajú návrat k päťstupňovej klasifikácii.   
Chýba metodická príručka pre tanečný odbor od 4. roč. vyššie, učebné osnovy pre 4.-7. roč. hry na keyboarde a zvukové nahrávky k učebniciam. Nevy-hovujú učebnice hudobnej náuky pre 5.-7.roč. hudobného odboru. Absentujú predmety výtvarná teória a tanečná teória. Je nedostatok postupových súťaží pre žiakov tanečného a literárno-dramatic-kého odboru. 
Prijímanie detí predškolského veku do príprav-ného štúdia výtvarného odboru prináša málo efek-tívnu prácu. Preto mnohé školy radšej prijímajú ve-kovo staršie deti priamo do 1. ročníka. Vhodným sa javí zníženie časovej dotácie z 3x45 min. na 2x45 min. v učebnom pláne č.36. Značným problémom je dopravné spojenie, často znemožňujúce organizovať výučbu efektívne a v primeranom rozsahu pre žiakov dochádzajúcich z pomerne širokého okolia. 
Na štúdium pre dospelých sa hlásia záujemci najmä do hudobného, ojedinele do ďalších odborov. Problémy sú vo všetkých odboroch rovnaké: po zvládnutí základov klesá záujem o ďalšie štúdium, na vytvorenie skupín vyučovania hudobnej náuky je malý počet žiakov. Problémy sú so zaraďovaním študentov do komornej a súborovej hry pre nedos-tatok voľného času a pracovné zaťaženie. Ak je záu-jem o štúdium dospelých, školy pre nedostatok uči-teľov nedokážu preň vytvoriť podmienky pre tento druh štúdia.
	Základné umelecké školy majú opodstatnenosť najmä pre dosah na všestranný rozvoj detí, mládeže a dospelých. Vzdelávanie v umeleckých odboroch odpútava frekventantov od nežiadúcich negatívnych návykov (drogy, výtržníctvo, kriminalita a pod.) a vedie ich k zmysluplnému využitiu voľného času a osvojovaniu zdravého moderného štýlu života.

Podstatné pozitíva
•	pretrvávajúci záujem o štúdium na základných umeleckých školách.
Podstatné negatíva
•	absencia učebných osnovy hry na keyboarde  pre 4. – 7. roč. 
•	nevyhovujúca trojstupňová klasifikácia žiakov, ktorá umožňuje iba malú možnosť diferenciácie v klasifikovaní a dáva na jednu úroveň žiakov rozdielnych výkonov
•	zastaranosť hudobných nástrojov v hudobnom odbore
•	nedostatok kvalifikovaných pedagógov v tanečnom a literárno-dramatickom odbore.

3.2.2. Záverečné skúšky v základnom štúdiu a štúdiu pre dospelých v základných umeleckých 
           školách

V školách prebiehali záverečné skúšky rôzne, nakoľko ich formy nie sú určené v učebných osno-vách. Úroveň práce komisií pre záverečné skúšky bola výborná a hodnotenie výsledkov absolventov objektívne. 
Riaditelia škôl a pedagógovia prejavili nes-pokojnosť s  trojstupňovou klasifikáciou, ktorá neu-možňuje diferencovane a objektívnejšie hodnotiť vý-kony žiakov, s požiadavkou návratu k päťstupňovej klasifikácii. 
Pozitívnym javom pri záverečných skúškach je veľká účasť rodičov i širokej verejnosti na ab-solventských koncertoch.  
V hudobnom odbore základného štúdia a štúdia pre dospelých mali záverečné skúšky teoretickú (pí-somnú a ústnu) a praktickú časť. Absolventi využili možnosť vykonať praktickú záverečnú skúšku z hry na nástroj pred polročnou klasifikáciou. Súčasťou záverečných skúšok bolo vystúpenie absolventov na záverečnom verejnom alebo internom absol-ventskom koncerte, bez vplyvu na záverečnú klasifi-káciu. Požiadavky na vedomosti a hudobné zruč-nosti, vyplývajúce z učebných osnov, boli optimálne. 
Na skúškach sa žiaci prezentovali štruktúrou repertoáru, ktorá zodpovedala učebným osnovám pre jednotlivé nástroje okrem tých, ktoré nedefinujú obsah záverečnej skúšky (akordeón, cimbal). Úroveň zvládnutia učiva v hudobnom odbore v teoretickej i praktickej časti bola takmer vo všetkých školách výborná. Nižšia úroveň zvládnutého učiva je zapríčinená aj nedostatkom kvalifikovaných a stále sa meniacich učiteľov daného nástroja. Štúdium pre dospelých ukončil záverečnou skúškou iba jeden absolvent.
Vo výtvarnom odbore základného štúdia po-zostávali záverečné skúšky z prezentácie a obhajoby vlastnej absolventskej práce a ústnej skúšky z pre-hľadu o dejinách umenia, ako aj výstavy výtvarných prác v školských  a verejných priestoroch, vernisáže v deň absolventských koncertov,  alebo absolventi pracovali na výtvarných prácach v deň záverečných skúšok. Túto formu využila len jedna zo sledo-vaných škôl. Niektoré školy volili aj formu pí-somného testu na overenie základných  vedomostí v teoretickej oblasti (dejiny kultúry a výtvarná tvor-ba). Úroveň zvládnutia učiva žiakmi vo výtvarnom odbore v teoretickej i praktickej časti bola výborná. 
V tanečnom odbore základného štúdia formy a obsah záverečných skúšok vyplývali zo zamerania a podmienok tanečného odboru v škole (pohovory pred skúšobnou komisiou). Praktická časť vy-chádzala z tanečnej orientácie výuky – vystúpenia absolventov na verejných absolventských koncertoch sólovými výstupmi, skupinovými tanečnými vystú-peniami. V niektorých školách volili záverečnú skúšku z technických disciplín – cvičenie pri tyči, voľné predvedenie moderného scénického a ľu-dového tanca. Absolventi zvládli výborne technickú náročnosť všetkých predmetov. Úroveň zvládnutia učiva žiakmi v tanečnom odbore bola výborná. 
V literárno-dramatickom odbore základného štú-dia záverečné skúšky pozostávali z krátkej hlasovej a artikulačnej rozcvičky, artikulačných cvičení, ako tzv. zástupnej reči, ktorú žiaci použili v krátkych he-reckých etudách a v prednese. Záver absolventských skúšok tvorila pohybová etuda a ukážka absol-ventského vystúpenia alebo prednesu poézie a prózy a teórie (otázky z dejín umenia) alebo prednesu, ab-solventského predstavenia, znalostí dejín divadla a prehľadu všeobecných znalosti z dramatickej tvorby. Úroveň zvládnutia učiva bola výborná. 
Absolventi zvládli učivo predpísané učebnými osnovami v prevažnej väčšine výborne. Rôzne formy záverečných skúšok v jednotlivých odboroch sa konali pred odbornou komisiou, ich priebeh a úroveň boli veľmi dobré.

Podstatné pozitíva
•	kvalitná príprava záverečných skúšok po organizačnej, personálnej a materiálno-technickej stránke 
•	priestory svojím vybavením, adekvátnou estetickou výzdobou korešpondovali s potrebami a slávnostným charakterom skúšok. Poskytovali dostatočný priestor na realizáciu stanoveného cieľa, prezentáciu vedomostí a zručností absolventov, ako aj na prácu komisií. Časové rozvrhnutie bolo optimálne k počtom žiakov 
•	 priebeh záverečných skúšok vo všetkých odboroch  bol plynulý a bezproblémový
•	pedagogická a odborná spôsobilosť menovaných členov komisie pre záverečné skúšky bola takmer 100%.

3.3 Špeciálne základné školy 

3.3.1 Úroveň vyučovania predmetu pracovné vyučovanie a pracovná výchova v špeciálnych 
         základných školách 

Inšpekčnú úlohu realizovali  do 31.12.1999 školskí inšpektori krajských a okresných úradov, od 1.1.2000 školskí 
   inšpektori Štátnej školskej inšpekcie

	Pedagogické a odborné riadenie predmetu pra-covné vyučovanie a pracovná výchova je na dobrej úrovni. Rozvoj manuálnych zručností a osvojovanie pracovných činností a návykov patria medzi hlavné výchovno-vzdelávacie priority škôl. Metodické or-gány škôl poskytujú začínajúcim, skúseným aj nekvalifikovaným pedagógom konkrétnu metodickú a odbornú pomoc. Hospitačná činnosť vedenia školy v záveroch spĺňa požiadavky odborného usmernenia a pomoci pedagógom.
    Výchovno-vzdelávací proces sa riadi podľa zá-kladnej pedagogickej dokumentácie. Učitelia sa  na vyučovacie hodiny pripravujú, sú kreatívni, svoj-pomocne si vyrábajú učebné pomôcky, iniciujú u žiakov tvorivosť a zdravú súťaživosť, rešpektujú individuálny prístup, zdravotné možnosti a schop-nosti žiakov. Na začiatku školského roka i priebežne sú žiaci oboznámení s hygienickými požiadavkami a poučení o dodržiavaní bezpečnosti a ochrany pri prá-ci. Delenie žiakov do skupín  na 2.stupni  podľa počtu a pohlavia žiakov bolo dodržané (s jednou výnimkou). 
Personálne podmienky sú dobré, odbornosť vyučovania je vyššia ako 66%. Učitelia si indivi-duálne zvyšujú kvalifikáciu vysokoškolským štú-diom, na odborných seminároch, metodických stret-nutiach organizovaných vzdelávacím, informačným a agentúrnym centrom (VIAC) v Trenčíne a MC Bratislava.  
    Materiálno-technické prostredie je uspokojivé na-priek tomu, že finančné prostriedky sú nedostatočné na jeho pokrytie a obnovu. Vedenia škôl sponzorsky získanými finančnými prostriedkami a čiastočne z rodičovských príspevkov sú schopné zabezpečiť potrebný pracovný materiál a pracovné náradie, nástroje, uskutočniť obnovu poškodeného základné-ho vybavenia dielní a odborných učební. 
    Pre práce v dielni a práce v domácnosti sú vytvo-rené dobré priestorové podmienky, školy majú zria-dené školské dielne, cvičné kuchynky, časť z nich aj odborné učebne (krajčírske dielne, žehliareň, práčovňu). Všetky školy majú vytvorené pre pes-tovateľské práce školské pozemky. Úroveň vy-učovania (Trnavský, Trenčiansky, Nitriansky a Košický kraj) je dobrá. Výnimkou je Prešovský kraj, kde sú v pedagogickom a odbornom riadení pred-metu pracovné vyučovanie veľké rezervy z dôvodu nedostatočného docenenia významu jeho pedago-gického a odborného riadenia. 
Podmienky vyučovania sú tu nevyhovujúce, od-bornosť vyučovania je 7,1%, materiálno-technické prostredie neumožňuje plniť predpísané učivo v zmysle platnej školskej legislatívy v plnom rozsahu. Na vyučovacích hodinách sa často improvizuje. Finančné dotácie nepostačujú na zakúpenie pracov-ného  materiálu a obnovu poškodeného základného vybavenia školských dielní. Tieto sú často umiest-ňované pre nedostatok priestorov do bývalých piv-níc, ktoré nevyhovujú osvetlením a veľkosťou. 
Negatívnym poznatkom je aj rutinérska práca pedagógov, bez osobnej iniciatívy a kreativity, for-málna, respektíve  nepravidelná príprava na vyučo-vanie. Úroveň vyučovania predmetu je v Prešov-skom kraji neuspokojivá. 

Podstatné pozitíva
•	dobré pedagogické  a odborné riadenie predmetov pracovné vyučovanie a pracovná výchova
•	zlepšovanie materiálno-technických podmienok  sponzorsky získanými prostriedkami.
Podstatné negatíva 
•	v Prešovskom kraji nevyhovujúce prostredie a materiálno-technické vybavenie, nedostatok špeciálnych pedagógov 
•	nedostatočné materiálno-technické zabezpečenie v dôsledku nedostatku finančných zdrojov.

3.4  Stredné školy 

3.4.1 Realizácia úloh Národného akčnému plánu pre ženy v Slovenskej republike vo výchovno- 
        vzdelávacom procese stredných škôl

Inšpekčnú úlohu realizovali  školskí inšpektori krajských úradov

	Školy venujú primeranú pozornosť formovaniu ochrany mladých dievčat v stredných školách proti fyzickému  a sexuálnemu zneužívaniu. 
Problematika je zakomponovaná do výchovno-vzdelávacích cieľov vyučovacích predmetov najmä slovenský jazyk a literatúra, etická, občianska a ná-boženská výchova, náuka o spoločnosti, telesná vý-chova, biológia a psychológia. 
Osobitná pozornosť sa venuje výchove k part-nerským a sexuálnym vzťahom v rámci triednic-kých hodín a v mimoškolskej činnosti.
	Aktivity škôl sú v štátnych a cirkevných školách dobré, v súkromných školách  uspokojivé.
	Výchovné otázky súvisiace s ochranou a posil-ňovaním zdravia dievčat, ich reprodukčnou a mater-skou funkciou, sú súčasťou učebných osnov Kon-cepcia výchovy k manželstvu a rodičovstvu. Realizá-cia je vo všetkých typoch škôl veľmi dobrá.
	Školy prejavili záujem o program Čas premien, podľa ktorého sa dotazníkovou formou zisťujú nev-hodné návyky a nesprávne postoje v rodine a mimo školy. Veľký záujem vzbudil aj program S tebou o tebe. Kladne sa hodnotí spolupráca so spoloč-nosťou Procter & Gamble.
	Do medzinárodného projektu „Technologická vý-chova a vzdelávanie dievčat“ (hlavný koordinátor Holandsko) sa zapojilo 10% škôl. Aktivitu v tejto oblasti však možno označiť ako nevyhovujúcu.
	Činnosť pedagogicko-psychologických poradní a centier výchovnej a psychologickej prevencie so špecifickým zameraním na dievčatá sa realizuje po-mocou výchovných poradcov a školských psycho-lógov. Spolupráca je na dobrej úrovni a pomáha žiačkam prekonávať osobné problémy a krízové sta-vy.

3.4.2 Plnenie úloh  Národného programu boja proti drogám a úloh Koncepcie výchovnej 
         a psychologickej prevencie delikvencie a kriminality pre SŠ

Inšpekčnú úlohu realizovali  do 31.12.1999 školskí inšpektori krajských a okresných úradov, od 1.1.2000 školskí 
   inšpektori Štátnej školskej inšpekcie

	Plnenie úloh Národného programu boja proti drogám a Koncepcie výchovnej a psychologickej prevencie delikvencie a kriminality vo výchovno-vzdelávacom procese na stredných školách vychádza z uznesenia Vlády Slovenskej republiky č.298 z 21. apríla 1999, ktoré Ministerstvo školstva SR rozpra-covalo na vlastné podmienky.
	Školy venovali úlohám primeranú pozornosť, boli zahrnuté do plánov práce školy, predmetových ko-misií, triednych učiteľov, výchovných poradcov a koordinátorov protidrogovej prevencie.
	Koordinátori prevencie drogových závislostí spo-lupracujú s vedením škôl, psychológmi, pedago-gickými pracovníkmi a rodičmi žiakov.
	Väčšina stredných škôl má vypracované vlastné preventívne protidrogové programy, ktoré realizujú v spolupráci s regionálnymi kultúrnymi strediskami, centrami voľného času, miestnymi úradmi, okres-nými a krajskými veliteľstvami policajného zboru a centrami pre liečenie drogových závislostí. 
	Príprava pedagogických zamestnancov na pre-vencie drogových závislostí a prevenciu kriminality je zabezpečovaná zriaďovateľmi škôl a metodic-kými centrami.
	Materiálne podmienky sú rôzne. Vo väčšine škôl, najmä vidieckych, chýbajú vhodné publikácie a iný propagačný materiál. Absentuje dostatočné množ-stvo učebných pomôcok, audio, video-nahrávok a metodickej literatúry pre učiteľov a žiakov.
	Vo výchovno-vzdelávacom procese sa uvedená problematika realizuje najmä v predmete slovenský jazyk a literatúra, etická výchova, občianska náuka a biológia. V rámci výchovy mimo vyučovania sa komplexne monitorujú žiaci s podozrením na dro-govú závislosť a osvedčujú sa aktivity neformál-neho charakteru s malými skupinami žiakov.
	V cirkevných školách má špecifické a nezastu-piteľné miesto v prevencii náboženská výchova a s ňou spojené činnosti.
	Napriek rôznorodým aktivitám a úsiliu škôl bolo zistené, že žiaci stredných škôl majú priame skú-senosti s užívaním drog. Najviac zaznamenaných prípadov bolo v stredných odborných učilištiach. Kriminálne činy žiakov boli zaznamenané a riešené v spolupráci s rodičmi a orgánmi činnými v trestnom konaní. Učitelia sa vo výchovno-vzdelávacom pro-cese stretávajú najmä s vulgárnymi nadávkami, naru-šovaním vyučovania, prejavmi nedisciplinovanosti, prejavmi verbálneho a fyzického násilia medzi spo-lužiakmi. Podľa vyjadrenia pedagogických pracov-níkov majú tieto javy vzostupnú tendenciu.

Podstatné pozitíva 
•	úroveň primárnej prevencie drogových závislostí, prevencie delikvencie kriminality a činnosť koordinátorov prevencie drogových závislostí v školách je dobrá.
Podstatné negatíva 
•	nedostatočná vybavenosť škôl vhodnými pomôckami a literatúrou.      

3.4.3 Stav, materiálno-technické zabezpečenie športovej prípravy na športových gymnáziách 
         a kvalifikovanosť trénerov športovej prípravy

	Športové gymnáziá sú zamerané na kmeňové športové odvetvia, ktorých vyučovanie zabezpečujú väčšinou interní pedagógovia školy. Prípravu v ďal-ších odvetviach realizujú tréneri príslušných špor-tových klubov. Gymnáziá so športovou prípravou sú zamerané na kolektívne športy basketbal, volejbal, v stredných odborných učilištiach je príprava zame-raná na futbal a atletiku. 
	Všetky školy dodržiavajú učebné plány a učebné osnovy pre športovú prípravu. 
 	Personálne podmienky sú dobré. Kvalifikovanosť trénerov je takmer 100 %. Výnimku tvorili 3 školy, kde bola kvalifikovanosť trénerov v atletike 90 %, v bežeckom lyžovaní 67 % a vo futbale 57,7 %.
	Športová príprava sa uskutočňuje vo vlastných objektoch a  prenajatých objektoch rôznych klubov a telovýchovných jednôt.
	Technický stav športových objektov škôl nie je dobrý v športovom gymnáziu v Bratislave, Koši-ciach a Žiline, kde sú vonkajšie a vnútorné priestory nevyhovujúce. Prenajaté objekty sú vo veľmi dob-rom technickom stave  s vyhovujúcimi podmien-kami. Vlastné a prenajaté objekty sa racionálne a e-fektívne využívajú. 
	Materiálno-technická vybavenosť  škôl športo-vým náradím a športovými potrebami je vo väčšine škôl (80 %) vyhovujúca. V niektorých školách sú športové zariadenia opotrebované a zastarané. Pride-lené finančné prostriedky umožňujú zabezpečiť len základné vybavenie športovým náradím, športovými potrebami a športovú výstroj žiakov a trénerov. 
	Materiálno-technická vybavenosť niektorých dru-hov športov je zabezpečovaná materskými klubmi a telovýchovnými jednotami. Využívanie športového náradia  a pomôcok je maximálne a efektívne. 
	Športová príprava sa realizuje v športových od-vetviach v súlade s tréningovými plánmi (ročný, me-sačný a týždenný  tréningový plán, plán tréningovej jednotky). Úroveň a hodnotenie športových  výko-nov je v súlade s požiadavkami klasifikácie.  
	Kvalita športovej prípravy je garantovaná kva-lifikovanosťou trénerov, ktorí rešpektujú odborné a metodické postupy s dodržiavaním hygienických zásad a bezpečnostných opatrení. 
	Stav a úroveň športovej prípravy je na  dobrej ú-rovni. Koncepčné zameranie vzdelávania je v sú-lade so schválenými učebnými plánmi. Týždenná hodinová dotácia sa dodržiava.

Podstatné pozitíva 
•	personálne podmienky zabezpečenia športovej prípravy sú veľmi dobré
•	spolupráca škôl so športovými klubmi a telovýchovnými jednotami je výborná.
Podstatné negatíva 
•	v niektorých školách nevyhovujúci stav športových objektov a opotrebovanosť športového náradia.

3.4.4 Úroveň vyučovania slovenského jazyka a využívanie progresívnych metód výučby 
          v stredných školách s vyučovacím jazykom maďarským

Inšpekčnú úlohu realizovali  školskí inšpektori krajských úradov

    Odborné a pedagogické riadenie má priemernú až nadpriemernú úroveň. Predmet sa vyučuje podľa platných učebných osnov, zo strany vedenia škôl a predmetových komisií sa mu venuje všestranná potrebná pozornosť. Povinné vyučovanie v gymná-ziách a stredných odborných školách vhodne dopĺňa nepovinný predmet konverzácia v slovenskom ja-zyku (v stredných odborných učilištiach sa ne-vyučuje pre vysokú hodinovú dotáciu učebného plánu) a mimoškolské aktivity, najmä súťaže v slo-venskom jazyku. 
Deklarované uplatňovanie progresívnych metód je v dokumentoch školy často formálne aj z dôvodu ich neznalosti zo strany učiteľov. Delenie tried sa  uplatňuje v gymnáziách a stredných odborných ško-lách, menej v stredných odborných učilištiach z prie-storových dôvodov. 
Odbornosť vyučovania je 80 - 100 %, najvyššia v gymnáziách, nižšia  v stredných odborných ško-lách a stredných odborných učilištiach. Ďalšie vzde-lávanie učiteľov má najlepšiu úroveň v gymnáziách, najmä účasťou na tvorbe učebníc a pedagogického čítania. Priestorové podmienky sú rozdielne, iba v časti škôl sú odborné učebne. Podmienky efekti-vity vyučovania sú priemerné. 	Materiálna vybave-nosť je priemerná, pri celkovom dostatku učebníc a beletrie v slovenskom jazyku  citeľne chýbajú nové učebnice pre 2. a 3. ročník gymnázií a 2. - 4. ročník stredných odborných škôl. 
	Úroveň výchovno-vyučovacieho procesu je priemerná. Využívajú sa najmä dialógové metódy, reprodukcie textov, bezprekladové metódy pri optimálnej štruktúre vyučovacích hodín. Motivácia žiakov bola efektívna a aktivizujúca. Ciele vyučo-vacích hodín boli splnené aj vďaka veľmi dobrej úrovni odbornej pripravenosti učiteľov. Spätná väz-ba sa uplatňovala klasifikáciou. 
Zistili sa výrazné rozdiely v klasifikácii žiakov v základných a stredných školách. Jazykové vedo-mosti a zručnosti žiakov sú najlepšie pri re-produkcii, vo voľnom prejave sa vyskytujú grama-tické chyby, podobne v písomnom prejave. Najslab-šie výsledky dosahujú žiaci stredných odborných učilíšť.  
	Prostriedkami ďalšieho skvalitnenia vyučovania slovenského jazyka sú prepracovanie učebných osnov predmetu, vydanie nových učebníc a štandar-dov. 
	Úroveň vyučovania slovenského jazyka v stred-ných školách s vyučovacím jazykom maďarským je priemerná.

Podstatné pozitíva 
•	vysoký stupeň kvalifikovanosti  vyučovania slovenského jazyka a dobrá úroveň odbornej pripravenosti učiteľov
•	rozširovanie mimovyučovacích aktivít v slovenskom jazyku.
Podstatné negatíva 
•	neuplatňovanie progresívnych metód a foriem vyučovania slovenského jazyka
•	tradične spracované učebné osnovy, absencia učebníc slovenského jazyka pre niektoré ročníky gymnázií a stredných odborných škôl
•	nemotivujúca benevolentná klasifikácia  slovenského jazyka v základných školách sa prejavuje výrazne v zhoršení klasifikácie v stredných školách.

3.4.5 Stav a úroveň odbornej  praxe v letnom období 

Odborný výcvik počas prázdnin vykonávali naj-mä žiaci poľnohospodárskych učebných a študijných odborov a odborov služieb z dôvodov sezónnosti prác a činností. 
Odborný výcvik bol zabezpečený najčastejšie v školských pracoviskách  podľa  učebných osnov  a učebného plánu v rozsahu 5 - 19 dní. Výnimkou sú odbory kuchár a čašník, žiaci ktorých vykonávajú odborný výcvik v stravovacích zariadeniach. 
	Podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa dodržiavajú, žiaci absolvovali príslušné ško-lenie. 
	Priestorové podmienky sa komplexne hodnotia ako vyhovujúce. 
	Materiálno-technické podmienky sú z hľadiska strojového vybavenia kvantitatívne celkom dobré, ale stroje sú značne opotrebované a zastarané.
	Odborný výcvik viedli kvalifikovaní majstri od-bornej výchovy, iba ojedinele inštruktori pod dohľadom majstrov. Žiaci počas praxe vykonávali prevažne odborné a kvalifikované práce. V niekto-rých organizáciách spoločného stravovania zabez-pečujúcich na základe zmluvy odborný výcvik sa neplnili učebné osnovy. 
Organizácia pracovného dňa a psychohygienické podmienky boli zabezpečené podľa platných pred-pisov. 
V súlade s vykonávanými činnosťami a obsahom odborného výcviku sa uskutočňovala protidrogová prevencia a environmentálna výchova. Stravovanie a ubytovanie žiakov bolo zabezpečené v domovoch mládeže.
Podmienky a úroveň odborného výcviku v čase hlavných  prázdnin sú porovnateľné s odborným vý-cvikom počas školského roka. Získané odborné zručnosti získané prevažne produktívnou prácou sú veľmi dobré. 

Podstatné pozitíva
•	celkove dobré personálne, hygienické a sociálne podmienky odborného výcviku, dodržiavanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci
•	uskutočňovanie odborného výcviku v organizáciách a u súkromníkov na základe zmluvných vzťahov
•	vykonávanie odborného výcviku prevažne produktívnou prácou.
Podstatné negatíva
•	prehlbuje sa rozdiel medzi strojovou vybavenosťou školských pracovísk a požiadavkami na odborné znalosti a zručnosti žiakov
•	nedostatok finančných prostriedkov nedáva stredným odborným učilištiam možnosť odmeňovať žiakov za produktívnu prácu a vybavovať ich podľa predpisov pracovnými a ochrannými pomôckami
•	realizácia odborného výcviku počas hlavných prázdnin bez súhlasu Ministerstva školstva SR..

3.4.6 Stav a úroveň výchovy a vzdelávania v súkromných a cirkevných stredných školách

V súkromných školách sa zistila vyhovujúca úroveň riadenia z hľadiska hlavných cieľov, pláno-vania a organizácie práce, činnosti poradných orgánov a vedenia pedagogickej dokumentácie. Väč-šie nedostatky sú v kontrolnej činnosti - diferencia medzi plánom a realizáciou. 
Personálne podmienky, kvalifikovanosť a od-bornosť vyučovania sú priemerné, prejavuje sa menšia stabilita kolektívov a zamestnávanie dôcho-dcov. Školy sú najčastejšie v prenajatých prie-storoch štátnych škôl a využívajú aj ich vybavenosť. Celkovo dobre sú vybavené didaktickou technikou a učebnicami.  Stredné odborné učilištia majú iba prie-merné podmienky na odborný výcvik. 
Výchova a vzdelávanie sa uskutočňujú podľa schválených učebných plánov. Výsledky sú vyho-vujúce, závislé od výberu žiakov a celkových pod-mienok školy. Z výchovných problémov je najčas-tejšie záškoláctvo. Inšpekcia zistila porušenie piatich legislatívnych noriem a uložila na ich odstránenie opatrenia.
	Celkový stav v súkromných školách je primeraný až priemerný.    
	V cirkevných školách  je úroveň riadenia vcelku dobrá v stanovení hlavných cieľov. V plánovaní prá-ce prevláda koncepčnosť vychádzajúca z progra-mov kresťanskej etiky a humanistiky.  Vnútorná školská kontrola je na prijateľnej úrovni, nedostatky sú v jej realizácii. Poradné orgány sú funkčné, na veľmi dobrej úrovni je pedagogická dokumentácia. 
Personálne podmienky, kvalifikovanosť a odbor-nosť vyučovania sú vcelku dobré, vrátane vedenia škôl. Pedagogické kolektívy sú stabilizované, pot-rebná pozornosť sa venuje permanentnému vzde-lávaniu. Priestorové, materiálno-technické pod-mienky sú vcelku dobré, postupne sa školy dobudovávajú. 
Úroveň výchovno-vzdelávacích výsledkov je prijateľná vďaka priaznivej atmosfére v škole, po-zitívnej motivácii, prístupu k žiakom a cieleného záujmu žiakov a rodičov o štúdium. Pozoruhodné sú výsledky výchovnej práce školy podporované bo-hatou mimoškolskou aktivitou. Inšpekcia nezistila porušenie legislatívy. Výsledky dosahované cir-kevnými školami sú vyvážené s prevažujúcimi pozitívami. Celkový stav v cirkevných školách možno hodnotiť ako vcelku dobrý. 

Trendy a smery vývoja  
•	postupná profilácia a vytváranie tradícií v cirkevných školách v dôsledku uplatňovania  zreteľne sformulovaných výchovných a vzdelávacích koncepcií
•	postupné zlepšovanie materiálnych a personálnych  podmienok časti súkromných škôl, nadväzujúca polarizácia podmienok a vzdelávacích ponúk a s tým súvisiaci záujem verejnosti o štúdium v týchto školách
•	oproti štátnym školám pretrváva vcelku nižší počet kvalifikovaných učiteľov.

3.4.7 Stav a úroveň prijímacieho konania  v stredných školách  na šk. r. 2000/2001

Určenie profilových predmetov a stanovenie prijímacích komisií prijímacieho konania pre šk. r. 2000/2001 bolo v súlade s legislatívnymi predpismi. Školy mali vypracované kritériá úspešného a ne-úspešného vykonania prijímacej skúšky, prero-kované  v pedagogickej rade a  zverejnené v stano-venom termíne.  Úlohy, vzorové riešenia a bodové hodnotenie z profilových predmetov boli po vypra-covaní predmetovými komisiami schválené ria-diteľmi škôl v súlade s učebnými osnovami základ-nej školy príslušných predmetov.  V bilingválnych  gymnáziách bolo okrem profilových predmetov ob-sahom prijímacej skúšky overenie špeciálnych schopností, zručností  a talentu.  
V gymnáziách  bola náročnosť prijímacích skú-šok oproti predchádzajúcemu šk. roku mierne vyššia, ako dôsledok transformácie základnej školy. Záujem o štúdium v gymnáziách sa zvýšil z 20% na 30%.     
  	Pred termínom odvolacieho konania boli v nie-ktorých školách  upravené počty tried 1. ročníka na základe žiadostí riaditeľov škôl, v dôsledku čoho bo-li zmenené rozhodnutia o neprijatí uchádzačov na strednú školu, ojedinele boli v písomných rozhod-nutiach o neprijatí nesprávne uvedené lehoty na odvolanie, čo nebolo v súlade s príslušným právnym školským predpisom.
	V stredných odborných školách má na prijímanie žiakov veľký vplyv atraktívnosť študijných odborov. Najväčší záujem bol o hotelové a obchodné aka-démie. Záujem o poľnohospodárske, odbory, strojár-stvo, stavebníctvo a hutníctvo bol slabší. Na mno-hých školách boli žiaci prijímaní bez  prijímacích skúšok. Záujem o štúdium sa zvýšil z 30 % na  35%.
	Najväčší záujem bol o stredné odborné učilištia služieb, spoločného stravovania, obchodné a pot-ravinárske. Pretrvávajú problémy zo získavaním žiakov do stredných odborných učilíšť strojárskych, hutníckych, stavebných a poľnohospodárskych. Sta-bilitu si udržujú elektrotechnické odbory.  Záujem o štúdium klesol z 50 % na 35 %. 
Náročnosť prijímacích skúšok v stredných odbor-ných učilištiach bola primeraná typom škôl. Do  niektorých odborov boli  prijímaní uchádzači so zmenenou pracovnou schopnosťou. V dôsledku nižšieho počtu uchádzačov boli nižšie nároky na prijatie, do niektorých učebných odborov sa hlásilo menej uchádzačov, ako bolo možné prijať. Rozpis plánu výkonov bol vykonaný do stanoveného ter-mínu, pričom v mnohých prípadoch prevyšoval počet žiakov 9. roč. základnej školy, hoci bol určený po prerokovaní medzi riaditeľmi škôl a zriaďova-teľmi škôl. 
Pri odvolacom konaní boli zmenené rozhodnutia o neprijatí uchádzačov v dôsledku zvýšenia počtu prijímaných žiakov do 1. ročníka, čo predstavuje nesúlad s príslušným legislatívnym predpisom. 
Vyskytli sa značné disproporcie medzi plá-novaným a skutočným záujmom o štúdium s dôs-ledkom uprednostňovania žiakov so slabším pros-pechom na prijatie do 1. ročníka a dodatočných úprav výkonov krajskými úradmi. Pri určovaní plánu výkonov je potrebná väčšia súčinnosť medzi kraj-skými úradmi, zamestnávateľskými a podnikateľ-skými subjektami a úradmi práce okresných úradov. Pri prijímaní do študijných odborov nadstavbového štúdia v niektorých stredných odborných učilištiach nebola dodržaná nadväznosť na trojročný učebný odbor, 2. kolo prijímacej skúšky nebolo prerokované v pedagogickej rade, alebo boli prijatí žiaci do učebných odborov, ktoré neboli zaradené do siete stredných odborných učilíšť a učilíšť a zoznamu stredísk praktického vyučovania.   

Podstatné pozitíva 
•	vcelku dobrá úroveň organizácie, priebehu a výsledku prijímacieho konania  pre šk. r. 2000/2001
•	účasť členov rady školy, zástupcov rodičov alebo zriaďovateľov v prijímacích komisiách  niektorých stredných odborných učilíšť.
Podstatné negatíva 
•	prijímanie žiakov so slabším prospechom do 1. roč. v 1. kole do niektorých odborov stredných odborných učilíšť  bez prijímacej skúšky
•	zaraďovanie atraktívnych študijných a učebných odborov v stredných odborných učilištiach pri nedostatočnom zabezpečení personálnych a materiálnych podmienok s následkom zanikania niektorých odborov a povolaní 
•	v dôsledku neaktuálneho plánovania vznikajú disproporcie medzi plánovaným a skutočným stavom uchádzačov v stredných odborných učilištiach
•	dodatočné úpravy počtov žiakov a tried gymnázií a stredných odborných škôl  v rámci odvolacieho konania krajskými úradmi v dôsledku rozdielov medzi plánovaným a skutočným záujmom o štúdium.
3.4.8 Výsledky pozorovania administrácie testov v rámci projektu MONITOR 2000

	Cieľom bolo získať poznatky o uplatňovaní po-kynov na vykonanie testovania v súvislosti s prí- pravou  novej koncepcie maturitnej skúšky. 
Pokyny na administráciu testov boli dodržané, prevažná časť škôl nemala problémy s organizáciou. Pokyny boli kladne hodnotené,  považované za zro-zumiteľné a jednoznačné. 
Koordinátormi testovania boli vo väčšine zástup-covia riaditeľov, čo uľahčilo organizáciu testovania a zabezpečenie vyučovania v ostatných triedach. 
Problémy škôl pri organizácii boli najčastejšie v kolízii termínov plánovaných školou a termínu testovania (písomná maturitná skúška, praktické maturitné skúšky), zabezpečení priestorov pre va-riabilné skupiny, zabezpečení dozoru podľa pokynov a pomocného dozoru na zamedzenie nedovolenej spolupráce žiakov a materiálne zabezpečenie (napr. kopírovanie chýbajúcich materiálov). 
Pripomienky na zlepšenie sa dotýkali obsahu a spôsobu vypracovania testov z anglického jazyka, výrazného odlíšenia testov formy A, B vo všetkých  predmetoch, termínu konania MONITORU, termínu odosielania testov (ihneď po napísaní), zachovania psychohygienických zásad.

Podstatné pozitíva 
•	celkove kladný postoj škôl k pripravovanému novému spôsobu maturitnej skúšky
•	dobré organizačné zvládnutie testovania a jeho administrácie.
Podstatné negatíva 
•	kolízia termínov testovania s ďalšími základnými činnosťami stredných škôl.

3.5 Školské zariadenia 

3.5.1 Úroveň pripravenosti 5-6 ročných detí a detí s odloženou školskou dochádzkou na vstup 
         do 1. ročníka základnej školy

Najčastejšími dôvodmi na odloženie školskej dochádzky je osobnostná nezrelosť dieťaťa, poško-denie centrálneho nervového systému (nárast ľah-kých mozgových dysfunkcií, poruchy reči,  zvýšený počet retardácií), alergie, zdravotné oslabenie detí, spomalené psychomotorické tempo, telesná nezre-losť a prílišná hravosť.
Materské školy postupujú podľa Koncepcie roz-voja predškolskej výchovy s dôrazom na rok pred povinnou školskou dochádzkou, s prihliadnutím na špecifické podmienky jednotlivých škôl a Programu výchovy a vzdelávania. Vnútorná kontrolná činnosť je zameraná na špecifické hospitačné ciele týkajúce sa úrovne prípravy a pripravenosti 5-6 ročných detí a detí s odloženou školskou dochádzkou na školu. Práca s Programom výchovy a  vzdelávania je obo-hatená vo viacerých okresoch o projekt škôl pod-porujúcich zdravie, výučbu cudzích jazykov a spo-luprácu s nadáciou „Škola dokorán“. Medzi naj-častejšie používané formy patrí skupinová a indi-viduálna práca.
Spolupráca so základnou školou sa orientuje na konzultácie, spoločné podujatia kultúrneho a špor-tového charakteru, vzájomné návštevy detí a žiakov. 
Intelektové schopnosti väčšiny 5-6 ročných detí sú primerané veku. Rozvíjajú sa u nich procesy a vlastnosti potrebné na samostatné zvládnutie  rieše-nia problémov. Málopočetnú skupinu tvoria deti s nadpriemerne rozvinutým logickým myslením. S rómskymi deťmi, ktoré navštevujú materskú školu len jeden rok (aj to nepravidelne), sa vzhľadom na nedostatočné rozumové poznanie a jazykovú bariéru uplatňujú plány individuálneho rozvoja.   
Medzi deťmi, ktoré navštevujú materskú školu od druhého roku života a deťmi, ktoré ju navštevujú iba rok pred vstupom do základnej školy, sú veľké rozdiely. U detí s nepravidelnou dochádzkou sa pre-javuje znížená schopnosť sústredenia v požado-vanom čase a zotrvanie vo verbálnych a prakticko-činnostných aktivitách.
	Problémom je jazyková zložka. Okrem rómskych detí, u ktorých je problém s dorozumievaním, stále častejšie sa vyskytujú problémy so súvislým vy-jadrovaním sa a správnou výslovnosťou (sygmatiz-mus, rotacizmus, dyslálie a pod.). Najlepšie výsled-ky v jazykovej výchove sú v rozvíjaní slovnej zá-soby. 
S výnimkou ojedinelých prípadov, 5-6 ročné deti sú bez väčších problémov adaptované na prostredie materských škôl a sú primerane samostatné. At-mosféra v triedach je priateľská, empatická, dominu-je vzájomná pomoc a  pokojné prostredie.
Rozdiely v sociálno-emocionálnej oblasti sú me-dzi deťmi, ktoré navštevujú materskú školu iba jeden rok pred vstupom do základnej školy, alebo ju nav-števujú nepravidelne. Majú zníženú adaptačnú schopnosť, sú plačlivé a silne viazané na rodičov.
Deti s odloženou školskou dochádzkou sa za-čleňujú do bežných tried materských škôl alebo sa-mostatnej triedy. Pracuje sa s nimi podľa indivi-duálnych plánov rozvoja.
Učiteľky prvých ročníkov základných škôl pociťujú výrazné rozdiely u detí, ktoré materskú ško-lu nenavštevovali. Ťažko sa prispôsobujú kolektívu, výrazne zaostávajú najmä v rečovej a grafomoto-rickej oblasti. Nezaškolenosť detí pred vstupom do základnej školy sa týka prevažne detí zo sociálne znevýhodneného prostredia.
Úroveň pripravenosti 5-6 ročných detí na vstup do základnej školy je na primeranej úrovni. Pri-pravenosť v  rozumovej oblasti je vekovo primeraná až nadpriemerná. 
Úroveň v oblasti sociálno-emocionálnej a zmy-slovo-motorickej je dobrá, u detí navštevujúcich ma-terskú školu krátku  a nepravidelnú dobu  je pod-priemerná.

Podstatné pozitíva 
•	individuálny prístup k deťom s odloženou školskou dochádzkou formou špeciálnych rozvojových programov a cieľavedomé zapájanie všetkých druhov vnímania v intencionálnom učení
•	zvýšenie kultúry verbálnej komunikácie detí, dobrá úroveň sociálnej komunikácie medzi deťmi a dospelými.
Podstatné negatíva 
•	nevypracovávanie  individuálnych plánov rozvoja osobnosti detí
•	nedostatočné využívanie metód pedagogickej diagnostiky a nedostatky v znalostiach metodík jednotlivých výchovných zložiek, teórii predškolskej výchovy a didaktiky.

3.5.2 Úroveň výkon štátnej správy v 1. stupni riadenia v predškolských zariadeniach

Základná dokumentácia o deťoch sa vedie pre-hľadne, obsahuje zoznamy detí, prihlášky, rozhod-nutia o prijatí dieťaťa do MŠ, oznámenia o prerušení dochádzky do MŠ.
Triedna dokumentácia sa vedie vo väčšine ma-terských škôl dobre. Sú však  prípady, kde chýbajú evidenčné lístky o deťoch, písomné oznámenie ro-diča o neprítomnosti dieťaťa dlhšieho ako 30 dní, chýbajúce rozhodnutia riaditeľa základnej školy o odklade povinnej školskej dochádzky. 
Nedostatkom je vo viacerých prípadoch nevy-dávanie rozhodnutí o prijatí dieťaťa do materskej školy, prípadne nedostatky formálneho charakteru (písomné rozhodnutia sa nepotvrdzujú okrúhlou pečiatkou). 
Na všetkých školách sa vedie evidencia škol-ských úrazov podľa príslušných legislatívnych pred-pisov. 
Pedagogická dokumentácia sa spracováva sys-tematicky a prehľadne podľa školských predpisov. 
 	Plány práce vychádzajú z analýzy hodnotenia výchovno-vzdelávacieho procesu za uplynulý školský rok, pedagogicko-organizačných pokynov MŠ SR,  interných pokynov zriaďovateľov, vychá-dzajú z Programu výchovy a vzdelávania detí v ma-terských školách. Obsahové spracovanie v prevažnej miere zabezpečuje ich funkčnosť, konkrétnosť a kontrolovateľnosť. Nedostatky majú zväčša for-málny charakter. 
Vnútorný poriadok je vypracovaný v každej materskej škole, schválený pedagogickou radou, no nie vždy je schválený plenárnou schôdzou rodičov a prerokovaný so zriaďovateľom.
Pošta sa chronologicky vedie v podacom denníku so všetkými náležitosťami. 
Úroveň výkonu štátnej správy v I. stupni riadenia v materských školách je na priemernej úrovni . 

Podstatné negatíva 
•	nedôsledná znalosť platnej školskej legislatívy v oblasti výkonu štátnej správy v I. stupni. 

3.5.3 Organizácia  práce v materských školách počas letných mesiacov

Prevádzka materských škôl počas letných mesia-cov bola koordinovaná zriaďovateľmi, riadenie za-bezpečovali riaditeľky alebo poverené, zastupujúce učiteľky. Po prerokovaní s rodičmi a zriaďovateľmi boli materské školy na 4 -5 týždňov uzatvorené. V prevádzke počas letných mesiacov boli tie mater-ské školy, ktoré vyhovovali kapacitou a polohou. 
     Pre deti z iných materských škôl boli zabez-pečené vhodné podmienky. Personálne bola vý-chovno-vzdelávacia činnosť kvalifikovane zabez-pečená. Časové rozvrhnutie denných činností reš-pektovalo individuálne zvláštnosti detí a bolo vyvá-žené vhodným striedaním záujmových, pohybových a relaxačných činností. 
      Výchovno-vzdelávacie činnosti boli rozdelené do viacerých okruhov, zamerané väčšinou na manuálne činnosti, hudobno-pohybové hry, poznávanie príro-dy, výlety a rekreačné oddychové aktivity (otužova-nie, kúpanie, loptové hry). 
Formy, metódy a prostriedky výchovno-vzdelá-vacej práce boli primerané a adekvátne veku detí. Nízky počet detí zaradených v triedach umožňoval individuálnu prácu s deťmi, čím sa vytvárala kľudná a pokojná atmosféra bez nežiadúcich emocionálnych prejavov. Komunikácia medzi učiteľkami a deťmi bola dobrá až výborná. 
     Starostlivosť o zdravie detí bola zabezpečená zvýšeným prísunom tekutín, používaním ochranných prostriedkov pred slnečným žiarením počas pobytu detí vonku. V čase od 10,00– do 12,00 hod. sa pobyt detí vonku úmerne skracoval podľa výšky denných teplôt. 
     Požiadavky rodičov boli v plnej miere reš-pektované. Pri počiatočnom zisťovaní záujmu ro-dičov o materskú školu počas letných mesiacov bol záujem veľký, ale v skutočnosti deti do zariadenia nenastúpili, aj keď rodičia poplatky za deti vopred uhradili. 
Návštevnosť detí v druhej polovici mesiacov  júl a august klesala. Z prihláseného počtu detí iba 48 % navštevovalo materskú školu do konca letnej prevádzky. Dôvodom boli podľa tvrdenia rodičov zdravotné ťažkosti, resp. ich neprítomnosť nebola zdôvodnená.

Podstatné pozitíva
•	dobré organizačné zabezpečenie prevádzky 
•	získanie finančných prostriedkov potrebných pri realizácii sezónnych  činností od sponzorov
•	zabezpečenie čo najlepšej adaptácie detí presunutých z iných materských škôl.

Podstatné negatíva:
•	nízky skutočný stav prítomných detí oproti plánovanému stavu
•	absencia osobných údajov o deťoch z iných materských škôl a zápisov v prehľade výchovnej činnosti
•	slabá ponuka sezónnych činností 
•	nezabezpečená kontrolná činnosť učiteliek z iných materských škôl  riaditeľkou.

3.5.4 Činnosť školských klubov detí v období školských prázdnin

Činnosť jednotlivých oddelení školských klubov detí počas letných školských prázdnin bola naplá-novaná podľa počtu prihlásených detí. Oddelenia sa zriaďovali len pre žiakov jednej školy, alebo žiakov viacerých škôl v jednej škole. 
Počet prihlásených detí závisel aj od možnosti poskytnutia teplej stravy (obed), čo sa nie vždy podarilo zabezpečiť. 
Počas inšpekcie sa zistilo, že počet prítomných detí v  deň inšpekcie bol o  43 % nižší, ako plá-novaný počet. Hlavnými príčinami tohto stavu bola nepravidelná dochádzka prihlásených žiakov, atrak-tívnejší program v centre voľného času a iných organizáciách, letné detské tábory a pod.  
Program činnosti bol vopred plánovaný a schvá-lený riaditeľmi škôl. Zohľadňovali sa požiadavky rodičov na časový rozsah prevádzky, činnosť sa pri-spôsobovala záujmom detí, ich veku a zmenám počasia. Prázdninová činnosť školských klubov detí bola dobre pripravená. Zabezpečovali ju kvali-fikované vychovávateľky. 
Obsahové zameranie prázdninovej činnosti zod-povedalo oddychovým, relaxačným a záujmovým aktivitám žiakov. Činnosť sa organizovala v bežných školských priestoroch, v parkoch, na kúpaliskách, le-se a pod., ktoré vyhovovali tejto činnosti, ako aj hy-gienickým a bezpečnostným požiadavkám. Pitný režim bol zabezpečený. 
Niektoré školské kluby detí organizovali počas prázdnin letné pobytové tábory, tvorivé dielne, akti-vity v spolupráci s centrom voľného času, kniž-nicou, rodičmi, kultúrnym centrom a pod. 
Negatívom je nedostatočné materiálno-technické zabezpečenie činnosti školských klubov detí po stránke kvantitatívnej i kvalitatívnej (nové pomôcky, pracovný materiál a iné), v súvislosti s nedostatkom prideľovaných financií pre školy.

Podstatné pozitíva 
•	zohľadnenie potrieb rodičov v letnom období na umiestnenie žiakov  v školských kluboch detí. 

3.5.5 Plnenie opatrení  a odporúčaní Európskeho výboru pre zabránenie mučenia a neľud-
         ského, či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania v špeciálnych výchovných zaria-
         deniach, vypracovanie a plnenie reedukačných programov v zariadeniach náhradnej
         výchovy

Zo 14 kontrolovaných oblastí boli celkom spl-nené 4 oblasti týkajúce sa: zamestnanosti žien v špeciálnych výchovných zariadeniach, zaradenie zoznamu povolených donucovacích spôsobov (bez teplo-studenej sprchy - škótskych strikov) do vnú-torného (ústavného) poriadku špeciálnych výchov-ných zariadení, zaznamenávanie použitých donu-covacích prostriedkov v osobitnom registri len na tento účel, plánovanie a realizácia činností a aktivít v kultúrno-vzdelávacej oblasti.  
V 8 oblastiach boli opatrenia čiastočne splnené. Príčinou bola veľká rozdielnosť vo veľkosti  a úrov-ni vybavenia miestností výchovnej izolácie, úrovni vedenia záznamov o dĺžke pobytu a kontrole cho-vanca v izolácii, rozdielnosť v zaručení podmienky chovancom na jednohodinovú vychádzku na čer-stvom vzduchu počas  výchovnej izolácie, rozdiel-nosť v poskytovaní psychologickej a psychiatrickej starostlivosti, materiálnom zabezpečení zariadení a celkovej humanizácii ústavnej výchovy, neumožnení návštevy chovancov vzdialenejšími príbuznými, priateľmi a známymi, prideľovaní o-chranných pro-striedkov a pracovného odevu na praktické vyučo-vanie len časti chovancov, poskytovaní nepretržitej zdravotníckej starostlivosti len v časti z kontro-lovaných subjektov
V 2 oblastiach opatrenia pretrvávajú, nie sú spl-nené, z dôvodu neumožnenia výcviku personálu v používaní netelesných a manuálnych techník na zvládnutie osôb, nevhodného umiestnenie telefónu a neumožnenie voľného prístupu chovancov k te-lefónnemu aparátu. 
V polovici reedukačných zariadení prevažujú pri vypracovaní komplexných reedukačných programov pozitíva, vecné nedostatky sú formálne, menej vý-znamné a na vyhovujúcej  úrovni. V ďalších reedu-kačných zariadeniach výrazne prevažujú pozitíva v reedukačných programoch, ktoré sú vypracované na vyhovujúcej úrovni. 
Komplexné reedukačné programy pre chovancov nevypracovalo len jedno reedukačné zariadenie.             

Podstatné pozitíva 
•	vcelku dobrá úroveň vypracovaných reedukačných programov.
Podstatné negatíva 
•	nedostatok finančných prostriedkov  na  zabezpečenie  kompletného plnenia opatrení výboru.

3.5.6 Stav a poskytovanie špeciálno-pedagogických služieb a výkonov v poradenských 
           zariadeniach a úroveň rozširovania siete zariadení špeciálno-pedagogického 
            poradenstva

Inšpekčnú úlohu realizovali  školskí inšpektori krajských úradov

Stav v počte zamestnancov špeciálnopedago-gických poradní a detských integračných centier je nevyhovujúci, počet zamestnancov  sa nezvyšuje z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. Kvalifi-kovanosť zamestnancov je výborná. Z celkového počtu odborných zamestnancov, bolo v sledovaných špeciálnopedagogických poradniach 80 % a v det-ských integračných centrách 64 % interných za-mestnancov. Stav odbornej praxe zamestnancov oboch typov zariadení je výborný. 
       Nakoľko nie je vytvorený interný predpis k or-ganizácii špeciálnopedagogických poradní a det-ských integračných centier, každé zo zariadení vedie vlastnú evidenciu zdravotne postihnutých detí a pos-kytovaných špeciálnopedagogických služieb. Z do-tazníkov zaslaných riaditeľom škôl vyplynulo, že v špeciálnopedagogických poradniach sa zdravotne postihnuté deti evidujú len v tom prípade, ak o služ-by požiadajú klienti. 
V detských integračných centrách sa robí cen-trálna evidencia zdravotne postihnutých detí zo spra-covaných dotazníkov, ktoré sa zasielajú na bežné typy škôl. 
Centrálnu evidenciu  zdravotne postihnutých detí vedie z 301 náhodne vybraných škôl a predškol-ských zariadení 37 % a  centrálnu evidenciu integro-vaných zdravotne postihnutých detí 29 % škôl. 
Základným problémom je, že bežné školy  a škol-ské zariadenia nevidia rozdiel medzi zdravotne pos-tihnutým  a chorým dieťaťom, preto sa údaje o poč-toch integrovaných a zdravotne postihnutých žiakov nepresne uvádzajú, alebo sa ich evidencia nevedie. So špeciálnopedagogickými poradňami a detskými integračnými centrami spolupracuje z oslovených škôl len 23 %, nespolupracuje 77 % škôl, napriek tomu sú pravidelne oslovované k spolupráci. 
Vedenie evidencie zdravotne postihnutých detí materských, základných škôl a stredných škôl v špe-ciálnopedagogických poradniach a detských inte-gračných centrách je dobré. Evidencia zdravotne postihnutých detí v materských a základných školách  je nevyhovujúca. 
Napojenie škôl a školských zariadení na sieť špeciálnopedagogických poradní a detských integra-čných centier je nevyhovujúce.
      Zariadenia špeciálnopedagogického poradenstva nemôžu poskytovať školám, rodičom a iným inšti-túciám svoje služby a starostlivosť o zdravotne postihnutú klientelu v plnom rozsahu príslušného le-gislatívneho predpisu z dôvodu nedostatočnej siete špeciálnopedagogických poradní a detských inte-gračných centier, nedostatku odborného personálu a finančných prostriedkov na ich prevádzku. 
Starostlivosť, ktorú poskytujú sledované špeciál-nopedagogické poradne a detské integračné centrá rodičom zdravotne postihnutých detí a školám v súčasnej dobe i pri uvedených nepriaznivých fakto-roch je výborná. 

                                                                                                                                                                                                               

Podstatné pozitíva 
•	dobrá úroveň vedenia evidencie zdravotne postihnutých detí v sledovaných  zariadeniach  špeciálnopedagogického poradenstva.
Podstatné negatíva 
•	nevyhovujúci stav evidencie zdravotne postihnutých detí v materských  a základných školách   
•	nesystematická spolupráca materských a základných škôl so zariadeniami špeciálnopedagogického poradenstva pri integrácii zdravotne postihnutých detí
•	nedostatočné vybavovanie materských škôl a základných škôl špeciálnymi a kompenzačnými pomôckami
•	nedostatočná sieť špeciálno-pedagogického poradenstva.

3.5.7 Činnosť špeciálnych výchovných zariadení v období školských prázdnin

V sledovaných zariadeniach bolo v letnom obdo-bí 54 chovancov v 6 výchovných skupinách. Prevád-zka zariadení pokračovala v čase letných prázdnin bez prerušenia. Počet a veková skladba chovancov sa menili  z dôvodu ich presunu do iných zariadení a odchodu na prázdninový pobyt do rodín.  
 	Letná prázdninová činnosť sa realizovala podľa dobre premysleného výchovného plánu letnej čin-nosti, rozpracovaného do plánov výchovných skupín a režimu dňa chovancov.
	Prázdninové aktivity výchovných skupín pre-biehali v súlade s plánom letnej výchovnej činnosti. Menšie aktuálne zmeny v obsahu a termíne boli realizované z dôvodu zmeny počasia. 
Väčšina voľnočasových a záujmových aktivít  prebiehala vo vlastnom zariadení. Ponuky sponzorov a zriaďovateľov na zabezpečenie rekreačného poby-tu pre chovancov v turistických zariadeniach boli minimálne. 
	Počas prázdninovej činnosti sa využívali vlastné priestory (klubovne, telocvične, posilňovne, špor-toviská v areáli zariadenia). Mimo zariadenia sa uskutočňovali časovo krátkodobé výlety do prírody, exkurzie spojené s poznávaním kultúrnych pamiatok a múzeí v bližšom okolí, výmenné pobyty chovan-cov v rámci špeciálnych výchovných zariadení v SR a putovné tábory.
	Náročnejšie voľnočasové aktivity (splavovanie riek, cykloturistika, plávanie, dlhodobejšie kultúr-no-spoločenské  podujatia mimo zariadenia a zážit-kové programy) nebolo možné realizovať pre nedo-statok finančných prostriedkov na zakúpenie špor-tových potrieb, počítačovej  didaktickej techniky. 
Zdravotná  starostlivosť a bezpečnostné opatrenia počas prázdninových aktivít chovancov v zariadení a mimo neho boli dodržané v súlade s platnou škol-skou legislatívou. 
Personálne zabezpečenie výchovných skupín sa uskutočnovalo podľa rozpisu denných a nočných služieb vychovávateľov zostavovaných a aktuali-zovaných vedúcimi výchovy so súhlasom riaditeľa zariadenia.  
Počet pedagógov vo výchovnej skupine v čase aktivít mimo zariadenia sa upravoval podľa platných pedagogických noriem. Vo vedení pedagogickej a o-sobnej dokumentácie chovancov  neboli zistené ne-dostatky. 

Podstatné pozitíva 
•	premyslená a dobrá organizácia prázdninovej činnosti
•	kvalitné obsahové zameranie výchovného plánu prázdninovej činnosti s dôrazom na maximálnu pestrosť aktivít s rešpektovaním záujmu chovancov
•	hľadanie možností získavania finančných prostriedkov z mimorozpočtových zdrojov (nadácie, sponzorstvo, vypracovanie projektov).
Podstatné negatíva 
•	nedostatočné materiálno-technické podmienky na realizovanie športových a voľnočasových aktivít a činností
•	malá možnosť rekreačných možností na základe ponúk zriaďovateľov a podnikateľských subjektov.

3.6 Spoločné úlohy v školách a školských zariadeniach  

3.6.1 Stav v prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti  v rezorte školstva

Inšpekčnú úlohu realizovali  do 31.12.1999 školskí inšpektori krajských a okresných úradov, od 1.1.2000 školskí 
   inšpektori Štátnej školskej inšpekcie

Väčšina škôl má vypracované vlastné preventívne programy s opatreniami zameranými na nežiadúce a delikventné správanie sa žiakov.
 	V  školách bol veľmi rozdielny výskyt typických školských foriem agresie, násilia a iných sociálno-patologických javov. Učitelia všetkých druhov škôl, najmä v mestách, sú stále viac konfrontovaní s narastajúcimi prejavmi agresivity zo strany žiakov. Jej najčastejšími prejavmi je narušovanie vyu-čovania, nedisciplinovanosť, krádeže, vulgárne nadávky, užívanie legálnych drog (fajčenie, alkohol) aj nelegálnych drog, gamblerstvo, v menšej miere prejavy vandalizmu, šikanovanie, vydieranie, bru-tálne bitky medzi spolužiakmi, nosenie zbraní. Ex-trémistické heslá a rasistické prejavy neboli zistené. 
Pri riešení týchto foriem násilia, školy dodržiavali postupnosť výchovných opatrení podľa závažnosti činov. Zvlášť závažné prípady, kde sa naplnili skutkové podstaty trestných činov, sa riešili v spolupráci s políciou a súdmi. Pri riešení nežia-dúceho a delikventného správania žiakov školy kon-taktovali príslušné okresné a krajské pedagogicko-psychologické poradne a centrá výchovnej a psy-chologickej prevencie. 
     Prevencia kriminality je súčasťou výchovno-vzdelávacieho procesu a mimoškolskej, krúžkovej činnosti. Dôraz sa kladie na formovanie hodno-tového systému,  právneho vedomia, rešpektovanie etických noriem v správaní a prehlbovanie hu-mánneho cítenia mladých ľudí. 
Časť stredných škôl využíva počítačové pre-ventívne programy B. Thomasovej na prevenciu uží-vania legálnych drog a psychotrópnych látok. Žiaci sú zapojení do peer-programov a projektu STREET LOVE v spolupráci so študentmi právnickej fakulty. 
Školy z vlastného podnetu v spolupráci s inými inštitúciami organizujú rôzne podujatia. V cir-kevných školách má nezastupiteľné miesto nábo-ženská výchova. Väčšina škôl je zapojená do projektu Škola podporujúca zdravie. K danej pro-blematike si školy zhotovujú pútače, organizujú výs-tavky výtvarných prác a vyvíjajú publikačnú činnosť s danou tematikou. 
V organizovaní vlastnej záujmovej činnosti sú v základných školách z dôvodu nedostatočných finan-čných prostriedkov rezervy, v stredných školách je na veľmi dobrej úrovni. 
Na zabezpečenie väčšieho množstva propagač-ného materiálu, videokaziet, počítačových progra-mov nie je dostatok finančných prostriedkov. Distri-buujú ich rozličné inštitúcie, pričom mnohé nevys-tihujú v dostatočnej miere danú problematiku a ne-rešpektujú vekové osobitosti detí. 
Úroveň prevencie kriminality a inej protispo-ločenskej činnosti je veľmi dobrá, v základných školách uspokojivá.

Podstatné pozitíva
•	prevencia kriminality a inej protispoločenskej činnosti je súčasťou  výchovno-vzdelávacieho procesu, mimoškolskej činnosti škôl.
Podstatné negatíva
•	nedostatok finančných prostriedkov na zabezpečovanie väčšieho množstva propagačného materiálu, videokaziet a počítačových programov.  
3.6.2 Plnenie zásad a princípov Národného programu ochrany starších ľudí v školách a škol-
         ských zariadeniach  

Inšpekčnú úlohu realizovali  školskí inšpektori krajských a okresných úradov

Materské školy počas celého roku prehlbovali v rámci výchovno-vzdelávacieho procesu pozitívny vzťah k starším ľuďom. Deti sa v jednotlivých výchov.ných zamestnaniach formou hry aj rozho-voru vychovávali k úcte k rodičom, starým rodičom a všetkým starším ľuďom. Organizovali sa najmä  spoločné výchovné podujatia s rodičmi a sta-rými rodičmi, návštevy centier opatrovateľskej  a oše-trovateľskej  starostlivosti pre dospelých, domovy dôchodcov a iné. Aktivity materských škôl v danej oblasti, boli rôzne a veľmi pestré, možno ich hod-notiť pozitívne.
Základné školy a školské zariadenia danú úlohu zaradili do plánov triednych učiteľov, metodických združení, predmetových komisií, časovo-tematic-kých plánov jednotlivých predmetov v rámci výcho-vno-vzdelávacej práce. Okrem toho školy organi-zovali rôzne podujatia v rámci významných dní po-čas kalendárneho roku. 
Činnosť základných škôl v rámci plnenia prin-cípov Národného programu ochrany starších ľudí bola na veľmi dobrej úrovni. 
Aktivity stredných škôl sa realizovali prostred-níctvom výchovno-vzdelávacích cieľov v jed-notli-vých podmetoch, uplatňovali sa v práci triednych učiteľov na triednických hodinách a pri spoločných akciách triednych kolektívov. Organizované aktivity boli pestré  a rôznorodé.
Vážnym problémom, ktorý v súčasnosti  posti-huje veľkú časť detskej a mládežníckej populácie, je rozvrátená rodina, čo v nemalej miere ovplyvňuje postoj detí a mládeže k starším ľuďom. Preklenutie týchto negatívnych javov je vo výchove mladej generácie veľmi dôležité.
Pozitívnym javom je plnenie Národného pro-gramu o ochrane starších ľudí cieľavedomou čin-nosťou v celom výchovno-vzdelávacom procese. 
Činnosti škôl neboli do jednotlivých učebných tém zaradené formálne, tvorili organickú súčasť výchovy jednotlivca v  procese výchovy a vzdelá-vania. 
Úlohy sa realizovali na všetkých úsekoch vý-chovno-vzdelávacieho procesu a na mimoškolských podujatiach najmä na úrovni žiak - rodina - starí ľudia, ako aj na úrovni zamestnanci škôl - bývalí za-mestnanci (dôchodcovia). 

Podstatné pozitíva 
•	cieľavedomosť výchovnej činnosti zameranej na úctu a pozitívny postoj k ľuďom v staršom veku. 

4. Závery z inej činnosti školskej inšpekcie

4.1  Závery z prešetrovania sťažností

Od 3. januára do 30. júna 2000 bolo v centrálnej evidencii Štátnej školskej inšpekcie zaevidovaných 140 podaní, z ktorých 121 priamo prešetrovala a vybavovala Štátna školská inšpekcia. Ostatné po-dania buď neboli posúdené ako sťažnosti, alebo pa-trili do kompetencie iných orgánov verejnej správy.
Rozloženie sťažností medzi jednotlivé školské inšpekčné centrá bolo veľmi nerovnomerné a na niektorých pracoviskách ich vybavovanie značne obmedzovalo čas potrebný na realizovanie plá-novanej inšpekčnej činnosti. Na vybavovanie sťaž-ností školskí inšpektori v Slovenskej republike po-trebovali v uvedenom období spolu 945 dní.
Najviac sťažností podávali rodičia - 65 %, na druhom mieste učitelia - 15 % a zvyšných 20 % rôzne ďalšie osoby. Sťažnosti smerovali na prvom mieste proti učiteľom - 47 %, riaditeľom škôl - 46 %,  proti iným osobám - 7 %. V základných ško-lách najviac sťažností smeruje proti učiteľom, na stredných školách proti riaditeľom škôl.
Z hľadiska typov škôl najviac sťažností bolo podaných na základné školy - takmer 63 %, na stredné školy 26 % a na materské školy 11 %. Na školské zariadenia bola podaná len jedna sťažnosť.
47% sťažností bolo opodstatnených, 47% sťaž-ností neopodstatnených, v 6% sa predmet sťažnosti dostupnými prostriedkami nedal objektívne overiť. Opodstatnenosť sťažností z hľadiska počtu jednotli-vých námietok je však podstatne nižšia - 23 %.
Najčastejšie nedostatky v materských školách sa týkali zanedbávania bezpečnosti detí a nevhodného správania sa učiteliek voči deťom. 
V základných školách boli najčastejšie nedo-statky v práci riaditeľov škôl - neriešenie sťažností rodičov, nedostatky v riadiacej práci, problémy v in-terpersonálnych vzťahoch na pracovisku, nedodr-žanie zásad slušnej komunikácie, autoritatívny prístup k podriadeným, nedodržanie psychohygienic-kých zásad pri tvorbe rozvrhu, nedostatky v správ-nom konaní, nevydávanie rozhodnutí (napr. o vy-konaní komisionálnej skúšky), svojvoľné vytváranie „špeciálnych“ tried a zaraďovanie žiakov do nich bez vyšetrenia a odporúčania pedagogicko-psycho-logickej poradne; v práci učiteľov - porušovanie us-tanovení Metodických pokynov na hodnotenie a klasifikáciu žiakov ZŠ, nedostatočné vykonávanie dozoru nad žiakmi, nepedagogický prístup k žiakom, impulzívne konanie, používanie fyzických trestov, nedostatočné právne vedomie.
V stredných školách sa nedostatky týkali  problé-mov v interpersonálnych vzťahoch, nedostatkov v správnom konaní (nevydanie rozhodnutia, vydanie nesprávneho rozhodnutia, vylúčenie žiačky z domo-va mládeže bez rozhodnutia), bezdôvodného naria-ďovania komisionálnych skúšok, rozhodnutí o zní-ženej známke zo správania bez náležitých podkla-dov, nedodržania legislatívy pri tvorbe rady školy, na stredných odborných učilištiach bezdôvodné uvoľňovanie žiakov z teoretického vyučovania, núte-nie rodičov platiť peniaze za nadštandardné učebné pomôcky, prevádzku školy a pod., porušovanie vy-hlášky o prijímaní na štúdium na stredných školách.
Pozitívne zmeny, ktoré nastali na základe pre-šetrenia sťažností - zabránenie opakovaniu ne-dostatkov v konkrétnych školách, prehlbovanie prá-vneho vedomia učiteľov i riaditeľov škôl, zapojenie riadiacich zamestnancov do vzdelávania v súlade s vyhláškou MŠ SR č. 41/1996 Z. z., v jednotlivých prípadoch sa nesprávne zloženie rád škôl dostalo do súladu s platnou legislatívou, zrušenie chybných rozhodnutí v správnom konaní, odstránenie nedos-tatkov hodnotení a klasifikácii a skvalitnenie tohto procesu.

4.2 Poznatky školskej inšpekcie regionálneho charakteru

Bratislavský kraj
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	základné školy - rozširovanie vzdelávacích po-núk, profilácia mestských škôl, výrazný po-zitívny vzťah žiakov z vidieka k životnému pros-trediu 
•	základné umelecké školy - vysoká odbornosť u-čiteľov; dobré výsledky, úspechy žiakov v súťažiach, na koncertoch na celoslovenskej aj zahraničnej úrovni, veľký záujem žiakov aj ro-dičov o základné umelecké školy
•	stredné školy - postupná racionalizácia škôl, študijných a učebných odborov 
•	materské školy -  vysoké percento zaškolenosti  5- 6 ročných detí; kvalitná príprava detí na vstup do 1. roč. základnej školy; takmer 100% kva-lifikovanosť učiteliek; zlepšovanie spolupráce s rodičmi, aplikácia inovačných trendov v riadia-cej a výchovnej práci  
•	centrá voľného času - rozširovanie ponúk zá-ujmovej činnosti.  
Negatíva:
•	základné školy - zhoršujúce sa personálne a materiálne podmienky výchovno-vzdelávacieho  
procesu, zhoršovanie stavu budov, nedostatok a zastaranosť učebníc, učebných pomôcok; ná-rast počtu nekvalifikovaných učiteľov (najmä CJ a výchovných predmetov); nízka naplnenosť tried vidieckych škôl, preplnenosť tried bratis-lavských škôl a škôl okresných miest; odchod výborne prospievajúcich detí do gymnázií s o-semročným štúdiom a detí vidieckych škôl do škôl okresných miest s uplatňovaním rozšíreného vyučovania a cirkevných škôl; nárast počtu žia-kov so znevýhodneného sociálneho prostredia  a drogových závislostí v Bratislave, v okresných mestách (tvrdé drogy), vidieckych školách (nikotinizmus, alkoholizmus); obmedzená mož-nosť účasti mimobratislavských učiteľov na vzdelávacích akciách (zlé dopravné spojenie, vysoké náklady za cestovné, dĺžka času potrebná na uvoľnenie z vyučovania) 
•	základné umelecké školy - priestorové pro-blémy, veľa odlúčených pracovísk v nevyhovu-júcich priestoroch; nedostatok finančných zdro-jov na obnovu, najmä hudobných nástrojov 
•	stredné školy - nedostatok kvalifikovaných uči-teľov CJ a odborných predmetov; schválený pro-gram racionalizácie siete škôl  spoločensky a politicky málo akceptovaný
•	materské školy - odchod mladých kvalifiko-vaných učiteliek; zhoršujúci sa stav budov a materiálnych podmienok, časté krádeže
•	centrá voľného času - priestorové problémy; ne-kvalifikovanosť, fluktuácia zamestnancov v mi-mobratislavkých centrách voľného času.
2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	základné a stredné školy - nedostatok kvalifiko-vaných učiteľov, najmä CJ, výchovných pred-metov a odborných predmetov;  nedostatok mla-dých učiteľov, vysoký počet učiteľov dôchod-cov; nedostatočné finančné ohodnotenie učite-ľov, žiadne sociálne výhody (učiteľské byty, pô-žičky, zľavy); upadanie záujmu o mimoškolskú činnosť, alebo nevyužívanie ponuky žiakmi; for-málna činnosť predmetových komisií; problémy s vhodným priestorovým umiestnením základ-ných umeleckých škôl; nedostatok kvalifiko-vaných zamestnancov   v centrách voľného času
•	materské školy - nízka kvalita materiálneho vybavenia a jej ďalšie znižovanie.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	Výrazný  nárast sťažností vo všetkých druhoch škôl 
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	negatívne javy sú prejavom celospoločenskej si-tuácie a nedostatku financií pre školstvo 
•	nedostatky sociálnej politiky pri stabilizácii mla-dých kvalifikovaných učiteľov a tým laxný prí-stup mladých učiteľov k práci; pokles morálne-ho kreditu učiteľov a ich spoločenského uznania 
•	prednostná pozornosť riadiacich zamestnancov na finančné a materiálno-technické otázky na ú-kor pedagogického riadenia 	 
•	nekoncepčnosť a nesystematický prístup štátnej správy v školstve k riešeniu problematiky v škol-stve
•	neefektívne využívanie štátom vyčlenených pro-striedkov aj z dôvodu, že racionalizácia posti-huje rozsiahlu sieť len štátnych škôl v Bra-tislave.
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov,  
      zmiernenie problémov
•	zvýšenie objemu finančných prostriedkov pre školstvo, nástupných platov učiteľov; zabezpe-čenie  sociálnej politiky pre učiteľov 
•	zlepšenie informovanosť nižších stupňov štátnej správy v školstve, pružnejšia reakcia na spo-ločenské zmeny v oblasti školskej legislatívy,  revízia právnych predpisov platných v školstve.

Trnavský kraj 

1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	osobná iniciatíva mnohých riaditeľov  škôl zlepšovať materiálne vybavenie (z mimoroz-počtových zdrojov alebo v stredných školách podnikateľskou činnosťou) 
•	zlepšenie situácie v oblasti kvalifikovanosti učiteľov CJ, najmä v mestách, problémy pretr-vávajú vo vidieckych školách 
•	masívnejší vstup výpočtovej techniky do škôl  (viac v stredných školách , menej v základných školách)
•	stredné školy - v rámci racionalizačných opatre-ní snaha o riešenie duplicity odborov v rámci mesta a regiónu
•	materské školy - vysoká zaškolenosť detí  a sta-rostlivá práca učiteliek.
Negatíva:
•	základné školy - destabilizácia pedagogických zborov a znižovanie ich kvalitatívneho  poten-ciálu z dôvodu spoločenského postavenia a oce-nenia práce učiteľa, prehlbovanie problémov v oblasti materiálneho zabezpečenia  a vybave-nosti škôl; čoraz väčšie zameranie riaditeľov škôl na ekonomický ako pedagogický  manaž-ment; nevyrovnávanie efektivity nákladov na vzdelanie v mestských a malých vidieckych školách (základné školy, materské školy)
•	stredné školy - menej efektívny proces racio-nalizácie siete z dôvodu nedoriešenej diverzity zriaďovateľskej funkcie (stredné odborné školy, stredné odborné učilištia); modifikácia siete stredných škôl v niektorých prípadoch v rozpore s platnou legislatívou na úkor financovania  niektorých existujúcich škôl; obavy riaditeľov začať zásadnejšie reformy v štruktúre a zameraní škôl, vzhľadom na očakávané a zatiaľ nede-finované koncepčné zmeny v systéme stredných škôl; nejestvovanie priameho prepojenia siete študijných a učebných odborov na trh práce (nie sú ani strednodobo definované jeho potreby)
•	špeciálne školy - nízka kvalifikovanosť peda-gógov; nevyhovujúce materiálno-technické vy-bavenie; nedostatočné možnosti  ďalšieho vzde-lávania absolventov  špeciálnych základných škôl okresu Dunajská Streda v blízkom okolí (najvyššia koncentrácia špeciálnych základných škôl v kraji).  
2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	prevládajúci tradičný prístup k  vzdelávaniu a  samotnému výchovno-vzdelávaciemu procesu; pretrvávajúca absencia mužov- učiteľov v školách 
•	rastúca dezilúzia zamestnancov školstva, prame-niaca zo stagnácie v systéme vzdelávania.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	zlepšenie situácie v primárnej prevencii dro-gových závislostí. 
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	stav výkonnosti ekonomiky; nekoncepčnosť smerovania školstva najmä v posledných 8 ro-koch, fluktuácia návrhov koncepcií a zmien; ne-efektívny systém riadenia finančných tokov z úrovne zriaďovateľov a ostatných orgánov štát-nej správy a ďalších kompetentných inštitúcií.
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov, 
      zmiernenie problémov
•	urýchlenie prác na konečnom definovaní  kon-cepcie vzdelávania s konkrétne stanovenými ná-strojmi realizácie 
•	zintenzívnenie procesu tvorby novej legislatívy pre školstvo; analýza uplatňovania vyhlášky o fi-nančnom a hmotnom zabezpečení žiakov stred-ných odborných učilíšť a učilíšť s návrhmi zme-ny podľa súčasných ekonomických možností 
•	zvýšenie dôrazu na kvalitu výberu riadiacich za-mestnancov z hľadiska pracovných schopností a morálnych vlastností a na ich ďalšie vzde-lávanie
•	razantnejšie zlepšovanie existenčných podmie-nok učiteľov 
•	dobudovanie siete škôl a školských zariadení po-dľa skutočných potrieb regiónu 
•	iniciácia zmeny v daňovej sústave (možnosti fi-nančných tokov z odvádzaní daní pre školy).

Trenčiansky kraj 
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	základné  školy - súlad uplatňovaných výchov-no-vzdelávacích programov s deklarovanými cieľmi škôl; participatívny charakter odborného a pedagogického riadenia; vysoký podiel u-čiteľov  s pedagogickou a odbornou spôsobi-losťou; dobrá úspešnosť žiakov základných škôl pri prijímaní na stredné školy
•	stredné školy - racionalizácia siete stredných škôl; súlad výchovy a vzdelávania s deklaro-vanými cieľmi a profilom absolventa; vysoký podiel kvalifikovaných učiteľov; zriadenie bilin-gválnych tried v niektorých G; dobrá úroveň športovej prípravy a úroveň dosahovaných výs-ledkov v oblasti športu a príprave reprezen-tantov SR; veľmi dobrá úroveň primárnej pre-vencie drogových závislostí
•	materské školy -  odraz realizácie koncepcie predškolskej výchovy s dôrazom na rok pred povinnou školskou dochádzkou v kvantitatívnom a kvalitatívnom raste; úzka spolupráca školy s rodinou pri zaškolenosti detí (uplatňovanie materiálu Domáca predškolská výchova) lepšia pripravenosť detí do 1. roč. ZŠ; zriaďovanie prí-pravných ročníkov detí v priestoroch MŠ a ZŠ
•	zriadenie krajskej pedagogicko-psychologickej poradne, vzdelávacej inštitúcie VIAC, krajského centra voľného času.
Negatíva:
•	materské školy  - nedodržiavanie platnej škol-skej legislatívy v pedagogickej dokumentácii, or-ganizácii vyučovania, naplnenosti žiakov v triedach.

2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	základné  školy - nevyhovujúce priestorové, ma-teriálno-technické a psychohygienické pod-mienky (kmeňové triedy v odborných učebniach, za-starané učebné pomôcky, oneskorená dis-tribúcia učebníc); znižovanie úrovne disciplíny žiakov; nízke nemotivujúce postavenie učiteľa v porovnaní s inými rezortmi k podávaniu vyso-kých výkonov
•	stredné školy - nedostatočné financovanie škôl zo štátneho rozpočtu v oblasti prevádzky, údržby škôl,  nákup učebných pomôcok, výpočtovej, di-daktickej techniky a spotrebného materiálu
•	materské školy - znižovanie úrovne materiálno-technického zabezpečenia škôl; zvyšovanie záťaže riaditeliek materských škôl problémami ekonomického a hospodárskeho charakteru na úkor riadenia a kontroly pedagogického procesu.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	neboli zaznamenané.
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	nízka dotácia škôl zo štátneho rozpočtu 
•	nedodržiavanie školskej legislatívy v dôsledku benevolentného prístupu riaditeľov škôl. 
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov,  
      zmiernenie problémov
•	pružnejšie riešenie  najmä finančných otázok; zvýšenie financovania škôl a školských zariadení zo štátneho rozpočtu 
•	zlepšenie sociálnych a ekonomických podmie-nok rodín a tým zlepšenie ich vplyvu na výs-ledky výchovno-vzdelávacieho procesu v ško-lách
•	sledovanie kvality riadenia škôl tematickými inšpekciami.

Nitriansky kraj 
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	vytvorenie podmienok na objektívne a koncep-čné posudzovanie úrovne škôl a školských zaria-dení na základe jednotných kritérií vznikom štát-nej školskej inšpekcie. 
Negatíva:
•	základné školy - zvyšujúci sa trend  znižovania odbornosti a kvalifikovanosti učiteľov; poru-šovanie školskej legislatívy
•	v niektorých prípadoch podávané skresľujúce informácie o činnosti a kompetenciách školskej inšpekcie zo strany odborov školstva, mládeže a telesnej kultúry, neprizývanie školských in-špektorov na porady riaditeľov škôl a školských zariadení. 

2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	výrazné nedostatky v materiálnom vybavení škôl a školských zariadení  učebnými pomôckami a audiovizuálnou technikou.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	zníženie metodického usmerňovania zo strany odborov školstva mládeže a telesnej kultúry po delimitácii školských inšpektorov. 
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	nedostatočné personálne obsadenie metodicko-riadiacich oddelení odborov školstva mládeže a telesnej kultúry.
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov, 
      zmiernenie problémov
•	 doriešenie personálnej obsadenosti metodicko-riadiacich oddelení odborov školstva mládeže a telesnej kultúry.

Žilinský kraj 
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	základné  školy - racionalizácia siete škôl na zá-klade analýzy; možnosť zvyšovania kvalifikácie učiteľov
•	stredné školy - gymnáziá - pružná reakcia vedení škôl na zmeny učebných plánov, spracovávanie projektov; zavedenie alternatívneho  učebného plánu v gymnáziách so štvorročným štúdiom; predloženie projektov Gymnázium višegrádskej štvorky a Bilingválne vzdelávanie na Slovensku na schválenie MŠ SR; posilnenie bilingválneho vzdelávania a zaradenie  informatiky v gymnáziách s osemročným štúdiom,; realizácia projektu INFOVEK; 
•	stredné školy - stredné odborné školy  - zapo-jenie veľkého množstva študentov do mimo-školských súťaží a medzinárodných projektov; vynikajúce umelecké výsledky Konzervatória v Žiline, vysoký odborný kredit Štátnej jazykovej školy v Žiline; stabilizovaná sieť stredných od-borných škôl a dostatočná kapacita budov; ras-túci záujem o nadstavbové a pomaturitné štúdi-um, dobrá odbornosť vyučovania
•	stredné školy - SOU - zvýšenie záujmu o štú-dium v niektorých študijných odboroch
•	špeciálne školy - racionalizácia siete špeciálnych škôl; 
•	materské školy - stabilizovaná sieť materských škôl na základe analýzy a racionalizácie; vysoká kvalifikovanosť učiteliek; dobrá kvalita výchov-no-vzdelávacieho procesu.  
Negatíva:
•	základné školy  - problémy s  odbornosťou vy-učovania v okrajových okresoch kraja; nedos-tatočné konkurenčné prostredie a tým mini-málne nástroje na zlepšovanie kvality výchovno-vzdelávacieho procesu; presuny nekvalitných pe-dagógov z jednej školy na inú; neodborné vy-učovanie cudzích jazykov  maturantmi
•	stredné školy - zhoršovanie materiálno-technic-kej vybavenosti učebnými pomôckami, výpoč-tovou technikou a informačnými technológiami (najmä v malých SOU),  nedostatočná oprava a údržba budov;  zaostávanie a nepružnosť škol-skej legislatívy za spoločenskými zmenami 
•	stredné školy - stredné odborné  školy - nerov-nomerné využívanie kapacity stredných odbor-ných škôl,  rast nákladov žiakov  na dopravu, u-bytovanie a stravovanie žiakov; nerovnomerná kvalita vyučovacieho procesu 
•	stredné školy - stredné odborné učilištia - ne-zodpovedanie študijných a učebných odborov potrebám trhu práce; nevyvážená sieť stredných odborných učilíšť; nedostatočný odraz sociálnej a odbornej pripravenosti žiakov pre prax
•	špeciálne školy - nevyhovujúca materiálno-tech-nická vybavenosť, zastarané učebné pomôcky a didaktická technika; nezodpovedajúce ubyto-vacie podmienky žiakov internátnych špeciál-nych škôl; pretrvávajúce problémy v kvalifi-kovanosti učiteľov.	
2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	základné školy - nedostatok finančných pros-triedkov na prevádzku škôl a havarijné stavy; starnutie populácie učiteľov, nízky počet uči-teľov - absolventov, problémy v kvalifiko-vanosti  učiteľov 
•	stredné školy - nepriaznivý vplyv zrušenia štát-nych podnikov na financovanie nákladov štúdia žiakov  v stredných odborných školách; nedorie-šené zriaďovateľské vzťahy a ich dopad na uč-ňovské školstvo 
•	materské školy - nedostatok finančných pro-striedkov na prevádzku materských škôl 
•	špeciálne školy - nedostatok finančných pro-striedkov, nedostatočná vybavenosť internátnych špeciálnych škôl a zariadení. 
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	zhoršenie v oblasti financovania a čiastočne v oblasti legislatívy
•	zo strany vední škôl pochopenie nevyhnutnosti sponzorského získavania finančných prostried-kov a efektívnejšie využívanie  pridelených fi-nančných zdrojov
•	prispôsobovanie sa škôl trhu práce  realizovaním pomaturitného štúdia
•	umožnenie prístupu zamestnávateľov, záujmo-vých združení, orgánov štátnej správy v školstve a odborových zväzov do procesu prípravy mlá-deže na povolanie a ich vplyv na zabezpečovanie odborného výcviku; hľadanie možností spolu-práce pri novej koncepcii záverečných skúšok.
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	súčasná ekonomická situácia, nedostatok fi-nančných zdrojov v školstve, absencia zákona o financovaní školstva
•	sústavné zmeny v štátnej správe v školstve; po-malosť a nekoncepčnosť v riešení školskej pro-blematiky, pomalá transformácia školského sy-stému, neprispôsobenie sa požiadavkám trhu prá-ce
•	odchod pedagógov zo školstva najmä učiteľov CJ, ekonomiky a informačných technológií z fi-nančných dôvodov
•	dlhotrvajúca príprava a nevydanie nového škol-ského zákona
•	neprehľadné financovanie stredných odborných učilíšť a stredísk odbornej praxe
•	legislatívna nepripravenosť racionalizácie siete stredných škôl, študijných a odborných pred-metov.   
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov,  
      zmiernenie problémov
•	výraznejší prísun finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu; dofinancovanie rozpočtu škôl; prijatie kvalitného zákona o financovaní v škol-stve; zlepšenie materiálneho stavu podnikateľ-skou  a sponzorskou činnosťou
•	razantnejšie zvýšenie tempa realizácie koncepcie rozvoja školstva; dôsledná realizácia zámerov projektu Milénium
•	obsadzovanie  riadiacich funkcií v školstve od-borníkmi
•	prispôsobovanie sa škôl požiadavkám trhu práce
•	v školách zriadenie funkcie školského psycho-lóga 
•	efektívnejšie využívanie výhod  účasti škôl v medzinárodných projektoch
•	aktualizácia vzdelávacích cieľov perspektívnym požiadavkám na schopnosti absolventov stred-ných odborných škôl 
•	úprava študijných a učebných odborov stredných odborných učilíšť podľa stupňov ekonomickej náročnosti; zohľadnenie zaradenia nových od-borov (stupňovitá príprava, pilotné školy); rie-šenie rozporov v zriaďovaní a rušení SOU; riešenie zaraďovanie majstrov odborného výcvi-ku, ktorí absolvovali bakalárske štúdium, do vyš-ších platových tried
•	zvýšenie finančných limitov pre špeciálne školy  na zlepšenie materiálnej vybavenosti.

Banskobystrický kraj
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	základné školy - pretrvávajúca snaha riadiacich zamestnancov a učiteľov udržať kvalitu výchov-no-vzdelávacieho procesu; zapájanie škôl do rôznych projektov; neformálna činnosť koordi-nátorov primárnej prevencie drogových závis-lostí; záujem pedagógov o rôzne formy ďalšieho vzdelávania; záujem o reprezentáciu školy v sú-ťažiach a olympiádach, zabezpečenie podmienok školského mliečneho programu
•	stredné školy -  utlmenie požiadaviek na vznik ďalších štátnych stredných škôl, najmä gymnázií s osemročným štúdiom. 
Negatíva:
•	základné školy  - nedostatok finančných pros-triedkov na nákup učebných pomôcok; ne-dostatočná znalosť školskej legislatívy, nedos-tatočná vnútorná kontrolná činnosť; zameranosť riaditeľov škôl  na vyrovnávanie finančného deficitu na úkor riadenia a kontroly výchovno-vzdelávacieho procesu; nedostatočné metodické usmerňovanie nekvalifikovaných učiteľov; nes-právne chápanie funkcie poradných orgánov  v škole; vysoký počet neodborne vyučovaných hodín CJ a výchovných predmetov; nedostatok kvalifikovaných výchovných poradcov, škol-ských psychológov, logopédov; nedostatočné riešenie problematiky integrácie žiakov so špe-ciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami zo strany zriaďovateľov a vzdelávacích inštitúcií; negatívny dopad nepripravenosti transformácie základnej školy; oneskorená distribúcia nových učebníc, nedostatočný fond učebníc; odchod žiakov s výborným prospechom do gymnázií s osemročným štúdiom; stagnácia kvality ob-služných činností - upratovanie, úprava okolia škôl, zavádzanie nových trendov v stravovaní a pod.  
•		 stredné školy - pretrvávajúci nezáujem o štú-dium v stredných odborných učilištiach; neocho-ta zriaďovateľov (najmä stredných odborných učilíšť) o skutočnú racionalizáciu siete 
•	materské školy - absencia adekvátnych foriem a obsahového zamerania ďalšieho vzdelávania u-čiteliek materských škôl. 
2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	základné školy - nedostatočný finančný rozpo-čet, nedostatočné materiálno-technické a prie-storové podmienky; pretrvávajúci odchod  kva-lifikovaných učiteľov zo škôl; nedostatok uči-teľov CJ; zhoršujúci sa stav interiérov a exte-riérov škôl; nepravidelná a málo realizovaná spo-lupráca s pedagogicko-psychologickými porad-ňami, zariadeniami špeciálneho poradenstva, absencia sústavnej logopedickej činnosti 
•	stredné školy - neriešenie problematiky odbor-ného vzdelávania v stredných odborných ško-lách a stredných odborných učilištiach; neochota zriaďovateľov najmä MH SR a MP SR na skutočnej racionalizácii siete škôl a reálnej inte-grácii učebných a študijných odborov sused-ných stredných odborných učilíšť; deklaratívna aktivita MŠ SR na racionalizácii stredných škôl (neschválenie  konkrétnych návrhov)
•	materské školy - absencia vzdelávacích aktivít pre učiteľky materských škôl zo strany meto-dického centra.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	vznik a nezávislosť Štátnej školskej inšpekcie
•	nestabilita pedagogických kolektívov z dôvodu odchodu kvalifikovaných učiteľov zo škôl do finančne výhodnejších zamestnaní
•	po vzniku Štátnej školskej inšpekcie skompli-kovanie až znefunkčnenie činnosti viacerých metodických oddelení odborov školstva, mlá-deže a telesnej kultúry. 
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	nepriaznivá ekonomická situácia v rezorte škol-stva
•	neadekvátne postavenie učiteľského povolania
•	nedôsledné riešenie problematiky stredných od-borných učilíšť, evidentný lobizmus zo strany  dotknutých SOU
•	snaha o transformáciu dievčenských odborných škôl v snahe zvýšenia spoločenského postavenia školy, pri zásadnom obmedzovaní prijímania dievčat so slabším prospechom.
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov,  
      zmiernenie problémov
•	zvýšenie finančného rozpočtu pre školy a škol-ské zariadenia
•	urýchlené prijatie zákona o financovaní škôl a školských zariadení
•	zodpovedajúce mzdové ohodnotenie pedagógov a školských inšpektorov
•	personálne zabezpečenie ďalšieho vzdelávania pedagógov adekvátnym počtom interných za-mestnancov metodického centra s kvalifikáciou pre materských a základných škôl
•	realizácia racionalizácie siete stredných od-borných škôl, najmä stredných odborných učilíšť
•	doriešenie existencie dievčenských odborných škôl a uplatnenie absolventiek v praxi.

Prešovský kraj 
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	základné  školy -  realizácia mimoškolských aktivít učiteľov bez nároku na finančnú odmenu
•	materské školy -  zapájanie detí  (vrátane róm-skych detí) do regionálnych súťaží
•	konsolidácia personálnych pomerov odboru školstva, mládeže a telesnej kultúry a optimali-zácia riadiaceho procesu.
Negatíva:
•	základné školy  - nedostatočné zabezpečenie prevádzky a materiálnej vybavenosti škôl, ne-dostatok učebníc;  únik absolventov pedago-gických fakúlt do iných rezortov, migrácia do Bratislavy a zahraničia; podceňovanie rád škôl ako samosprávneho orgánu; vysoký počet málo-triednych a jednotriednych škôl; nedostatočné delegovanie právomocí riaditeľov na zástupcov a poradné orgány; nedostatočná vnútorná školská kontrola; nedostatočné prijímanie opatrení riadi-teľmi škôl na odstránenie nedostatkov; trvalá ab-sencia didaktických testov, z toho vyplývajúce roztrieštené meranie vzdelávacích výsledkov
•	stredné školy - nižšia výkonnosť učiteľov stred-ných škôl, efektívnosť výchovno-vzdelávacieho procesu a klesajúca  výkonnosť žiakov; zaned-bávanie  komplexného rozvoja osobnosti žiakov, prevláda orientácia na intelektové schopnosti s výsledkom narastajúcej frekvencie výchovných problémov 
•	materské školy  - znížený počet  zaškolených rómskych detí  aj v dôsledku nedostatočnej spo-lupráce sociálneho odboru; zlý technický stav budov materských škôl.  
2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	nedostatok finančných prostriedkov v školstve, ktorý sa prejavuje  na mzdách  a vybavenosti škôl
•	preťaženosť riaditeľov škôl  riešením existen-čných finančných problémov škôl a z  toho vy-plývajúce zanedbávanie vnútornej školskej kon-troly.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	pretrváva stagnácia ako výrazný jav.
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	podstatnou príčinou je nedostatok finančných prostriedkov
•	rozhodovanie o menovaní riaditeľov škôl, ktorí dostatočne nepoznajú školskú problematiku. 
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov,  
      zmiernenie problémov
•	posilnenie postavenia školských metodických orgánov
•	skvalitnenie riadenia škôl,  prehodnotenie ob-sadenia riadiacich funkcií vo vzťahu ku kvalite školy a jej výsledkom
•	zaktivizovanie činnosti školských rád
•	skvalitnenie postavenia pedagógov v spoločnosti s ohľadom na ich celospoločenské a finančné o-hodnotenie

Košický kraj 
1. Súčasná školská problematika
Pozitíva: 
•	dostatok pedagogických zamestnancov v školách a školských zariadeniach 
Negatíva: 
•	absencia metodického centra v Košiciach pri druhej najväčšej koncentrácii školstva v SR.
2. Dlhodobo pretrvávajúce problémy 
•	klesanie pracovnej úrovne, morálky a pracovnej kultúry  zapríčinené nedostatočnými podmien-kami  (nedostatočné materiálno-technické vyba-venie, vysoký počet žiakov v triedach); zni-žovanie pedagogického povedomia učiteľov; narastajúci humanizačný deficit
•	narastanie doučovania žiakov na prijímacie skúš-ky na stredné a vysoké školy s následným zvyšo-vaním nákladov na vzdelávanie, poklesu autority školského vzdelávania a  vytvárania podmienok skrytej a otvorenej korupcie v školstve
•	absencia tvorivo - humanistickej koncepcie vý-chovy žiakov; nedostatočná podpora alterna-tívnych foriem vzdelávania; nedostatočné právne vedomie v pedagogických zboroch.
3. Výrazné zmeny v šk. r. 1999/2000 
•	sfunkčnenie školských rád
•	pozitívny ohlas verejnosti  (najmä rodičovskej) na vznik  Štátnej školskej inšpekcie
•	pozitívne  prijímanie koncepčných zmien  vo   forme projektu Milénium. 
4. Dôvody a príčiny vyskytujúcich sa javov 
•	regionálna izolácia učiteľskej verejnosti a škol-ských inštitúcií, oslabovanie výmeny odborných skúseností ako dôsledok súčasného stavu fi-nancovania školstva  
•	nedostatočné funkčné vzdelávanie vedúcich pe-dagogických  zamestnancov  z dôvodu  formál-nej, nedostatočnej kontroly ich prípravy
•	vyššie (až dvojnásobné) finančné ohodnotenie nemotivuje riaditeľov na riešenie vnútorných problémov výchovno-vzdelávacieho procesu v školách 
•	neriešenie pedagogických problémov vyučova-nia  z dôvodu absencie komplexných inšpekcií
•	nedostatočná analýza práce učiteľov a žiakov z dôvodu absencie pracovných porád s odbornou tematikou, týkajúcou sa koncepčných zmien.
5. Návrhy riešenia na odstránenie nedostatkov,  
      zmiernenie problémov
•	profesionalizácia riadenia systematickou prípra-vou riadiacich zamestnancov škôl a progresívna personálna politika
•	realizovanie komplexných inšpekcií, sledovanie kvality riadenia a výchovno-vzdelávacieho pro-cesu
•	zavedenie kontroly výstupov zo vzdelávania for-mou celonárodných výkonových štandardov.

5. Podnety a odporúčania  školskej inšpekcie školám, školským za- riadeniam  a orgánom štátnej správy v školstve

5.1. Podnety a odporúčania školskej inšpekcie perspektívneho charakteru 
5.1.1 Ministerstvu školstva Slovenskej republiky
•	Vydať metodické usmernenie na oboznamovanie sa žiakov s cudzím jazykom v materských školách.
•	Iniciovať spracovanie vyhlášky o pedagogickej dokumentácii v materských školách. 
•	Legislatívne upraviť disponovanie finančným príspevkom rodičov detí materských škôl na čiastočnú úhra-du neinvestičných výdavkov a materiálno-technického vybavenia.
•	Spracovať metodiku environmentálnej, zdravotnej a prosociálnej výchovy v materských školách.
•	Usmerniť riaditeľky materských škôl  na správny postup pri výkone štátnej správy v I. stupni.
•	Priebežne monitorovať stav neodborného vyučovania v základných školách v jednotlivých predmetoch z hľadiska príčin, perspektívneho vývoja a zabezpečovania zvyšovania odbornosti vyučovania.
•	Zabezpečiť preškolenie učiteľov technickej výchovy v základných školách v oblasti elektroniky, vý-počtovej techniky, nových tematických celkov a učebných tém  zaradených do učebných osnov technickej výchovy primeranou formou vzdelávania pedagogických zamestnancov.
•	Zabezpečiť vydanie učebných textov a metodických materiálov na vyučovanie odbornej konverzácie prírodovedných predmetov v slovenskom jazyku v základných školách s vyučovacím jazykom národností.
•	Zabezpečiť vypracovanie učebných osnov jednotlivých športových odvetví v 5.- 9. roč.  základnej školy so športovou prípravou.
•	Zabezpečiť vypracovanie učebných osnov hry na keyboarde pre 4. - 7. roč. základnej umeleckej školy
•	Vykonať revíziu učebníc odborných predmetov pre stredné odborné učilištia a prijať opatrenia na tvorbu nových učebníc.
•	Metodicky usmerniť postup prijímania na štúdium na stredné školy v rámci správneho konania  a zaslať ho krajským úradom v dostatočnom časovom predstihu pred prijímacím konaním na stredné školy.  
•	Obmedzovať možnosť jednoodborového učiteľského štúdia na pedagogických fakultách z dôvodu  nedo-statočného uplatnenia  absolventov základných školách v praxi
•	Pri príprave učiteľov na pedagogických fakultách zabezpečiť  úplnosť kvalifikácie učiteľov technickej vý-chovy pre jednotlivé zložky technickej výchovy a učiteľov niektorých prírodovedeckých fakúlt pre vy-učovanie geológie v prírodopise 8. ročníka základnej školy.
•	Zlepšiť metodický servis metodických centier a Štátneho pedagogického ústavu a poskytnúť metodické usmernenie k vyučovaniu  nových tematických celkov technickej výchovy v základných školách.
•	V spolupráci s metodickými centrami, Štátnym pedagogickým ústavom a vzdelávacími inštitúciami ostat-ných zriaďovateľov stredných odborných škôl  a stredných odborných učilíšť vypracovať koncepciu vzde-lávania pedagogických zamestnancov stredných škôl (učiteľov, majstrov odbornej výchovy a vychová-vateľov a pod.), v ktorej sa bude venovať zvýšená pozornosť problematike násilia na ženách.
•	V oblasti prevencie kriminality a inej protispoločenskej činnosti zabezpečiť základným a stredným školám distribúciu materiálov primeraných danej problematike a vekovej kompetencii žiakov. 
5.1.2 Orgánom štátnej správy v školstve 
•	Vytvárať v materských školách podmienky na zaškolenie čo najväčšieho počtu 5-6 ročných detí a detí s odloženou školskou dochádzkou v zmysle Koncepcie rozvoja predškolskej výchovy s dôrazom na rok pred povinnou školskou dochádzkou.
•	Prijať účinné opatrenia na zintenzívnenie individuálnej logopedickej starostlivosti v materských školách.
•	Zabezpečiť sústavnú a intenzívnu metodickú pomoc učiteľom základných škôl pri neodbornom vyučovaní zvýšením ponuky vzdelávacích aktivít v jednotlivých predmetoch; efektívnou dislokáciou predchádzať neodbornosti vyučovania z organizačných dôvodov v základných školách. 
•	Zabezpečiť rekonštrukciu nevyhovujúcich športových objektov základných a stredných škôl.
•	Finančne podporovať materiálno-technické prostriedky pracovného vyučovania a pracovnej výchovy v špeciálnych základných školách.
•	Podporovať zvyšovanie odbornosti a kvalifikácie pedagógov v špeciálnych základných školách  pre mentálne postihnutých žiakov.
•	Zabezpečiť výcvik personálu špeciálnych výchovných zariadení v používaní netelesných a manuálnych techník na zvládnutie osôb.
•	Zabezpečiť obnovu a výmenu poškodeného a zastaraného materiálno-technické vybavenia, osobitne  materiálne a priestorové podmienky výchovnej izolácie, dostatok ochranných pracovných  prostriedkov a pracovných odevov v špeciálnych výchovných zariadeniach.
•	Vytvoriť podmienky na rozšírenie siete špeciálnopedagogických poradní za účelom zlepšenia starostlivosti o o zdravotne postihnuté integrované deti.  
•	Zvýšiť ponuku rekreačných možností, organizovanie záujmových a voľnočasových aktivít chovancov  pri  pobyte v špeciálnych školských zariadeniach a  mimo nich v čase školských prázdnin. 

5.2  Podnety a odporúčania  školskej inšpekcie aktuálneho  charakteru 
5.2.2 Orgánom štátnej správy v školstve 
•	Racionalizovať sieť materských škôl zabezpečujúcich letnú prevádzku s prihliadnutím na využitie ich ka-pacity a vhodnosti areálov. Prehodnotiť racionálnosť dĺžky letnej prevádzky v materských školách, za-bezpečiť letnú údržbu areálov materských škôl. 
•	Zlepšiť materiálno-technické vybavenie technickej výchovy učebnými pomôckami v základných školách v súlade s požiadavkami učebných osnov technickej výchovy  pre 5.-9. ročník základnej školy.
•	 Zvýšiť pozornosť stredísk služieb škole na zabezpečovanie spotrebného materiálu, údržbu nástrojov 
      a didaktickej techniky pre potreby vyučovania technickej výchovy v základných školách. 
•	Vytvárať odborné sekcie alebo kabinety technickej výchovy na zabezpečenie metodického usmerňo-
      vania učiteľov technickej výchovy v základných školách. 
•	Metodicky usmerňovať vyučovanie odbornej konverzácie prírodovedných predmetov v slovenskom ja-zyku  v základných školách s vyučovacím jazykom národností.
•	Finančné zabezpečovať športovo nadanú a talentovanú mládeže v športových triedach základných a stredných škôl  podľa Metodického usmernenie MŠMaŠ SR zo dňa 10.2.1992 (§10, ods.2).
•	Dodržať termín schválenia počtu tried 1. ročníka strednej školy a ich schválený počet podľa §3 ods.3 vyhlášky MŠ SR č.145/1996 Zb. o prijímaní na štúdium  na stredných školách. 
•	Primerane zabezpečiť personálne a  materiálno-technické podmienky špeciálnopedagogických poradní v školách, pri ktorých sú vytvorené.
5.2.2 Školám
•	Dôsledne sledovať v materských školách úroveň diferencovaného prístupu k deťom s odloženou školskou dochádzkou a vypracovávať plány individuálneho rozvoja detí s odloženou školskou dochádzkou.
•	Obmedzovať organizačné dôvody neodborného vyučovania v základných školách, zo strany metodických orgánov škôl venovať zvýšenú pozornosť odbornej pomoci učiteľom a dohľadu nad úrovňou vyučovania a dosahovanými výsledkami učenia pri neodbornom vyučovaní .
•	Zlepšiť evidenciu integrovaných žiakov v základných školách a zabezpečenie výchovno-vzdelávacieho procesu  v zmysle  príslušných metodických pokynov MŠ SR. 
•	Zvýšiť pozornosť správnosti vydávania rozhodnutí o prijatí uchádzača na štúdium v strednej škole v zmysle §54 ods.2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní.
•	Dodržiavať postup pri odvolacom konaní  podľa §7 vyhlášky  č.145/1996 Zb. o prijímaní na štúdium na stredných školách. 
•	Skvalitniť vnútornú kontrolnú činnosť s osobitným zreteľom  na dochádzku  žiakov do školy v stredných odborných učilištiach.
•	Zamerať pozornosť na kvalitu aktivít prevencie drogových závislostí a zlepšenie spolupráce s rodičmi v stredných školách vzhľadom na stúpajúcu tendenciu v požívaní drog a kriminality žiakov stredných škôl.
•	Zamerať vnútornú kontrolnú činnosť na humanizáciu ústavnej výchovy chovancov v špeciálnych výchov-ných zariadeniach s prijímaním účinných opatrení na odstraňovanie zistených nedostatkov.                                                                                                                         

Bratislava, október 2000													  Doc. RNDr. Vladislav Rosa, CSc.
                                                                                                        			hlavný školský inšpektor