Author: PC Ministerstvo Spravodlivost
Last saved by: spano
Company: Úrad Vlády SR

Zásady činnosti profesijných komôr (ďalej len „komora“)

A . Kritéria nevyhnutnosti regulácie komôr

 	A.1. Vzhľadom na súčasný  vysoký  počet profesijných komôr sa navrhuje prijať zásadu, že zákonom  budú ustanovené len komory regulovaných profesií a komory, na ktoré je prenesený výkon verejnej moci (komory ex lege) s povinným členstvom. Pôjde o profesijnú komoru ako verejnoprávnu inštitúciu zriadenú štátom, ktorá rozhoduje o právach a povinnostiach svojich členov. 
	
	V súlade s čl. 37 Ústavy majú záujmové skupiny právo sa združovať za účelom ochrany  svojich hospodárskych a sociálnych záujmov v dobrovoľných združeniach. Pokiaľ komora vykonáva iba činnosť, ktorú môže vykonávať na základe zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov ako občiansko-právne združenie  právnických a fyzických osôb nie je opodstatnené, aby bola zriadená zákonom, čím nadobúda charakter verejnoprávnej inštitúcie so všetkými dôsledkami, vrátane zodpovednosti štátu za výkon verejnej moci, ktorý bol na komoru prenesený zákonom.

	Zriadenie   komory  zákonom je  potrebné podmieniť tým, že:

1.	komora vykonáva alebo má vykonávať funkcie, ktoré by nemohla vykonávať ako dobrovoľné združenie a  je v záujme štátu, aby tieto funkcie vykonávala; v rozsahu týchto funkcií prenesie štát na komoru výkon verejnej moci,

2.	výkon týchto funkcií štátu je z hľadiska  celkových nákladov na ich výkon   a z hľadiska cieľov, ktoré sa sledujú efektívnejšie vykonávaný  prenesením výkonu verejnej moci na komory ako priamo zo strany štátu; náklady štátu, ktoré by si vyžiadalo vybudovanie kapacít na zabezpečenie výkonu verejnej moci by prevýšili riziká spojené s prenosom výkonu verejnej  moci v týchto oblastiach na komoru,	

3.	komory združujú fyzické osoby alebo právnické osoby vykonávajúce podnikanie alebo povolanie v oblastiach, v ktorých je regulácia podnikania alebo povolania nevyhnutná; reguláciu profesijných služieb je potrebné zavádzať len na také trhy poskytovania profesijných služieb, u ktorých dochádza k ich zlyhávaniu, pričom výber regulačných nástrojov na elimináciu trhových zlyhaní by mal zohľadňovať minimalizáciu negatívnych dopadov regulácie na konkurenčné prostredie a hospodársku súťaž,

4.	na komoru štát zákonom prenáša úplne alebo čiastočne výkon verejnej moci v oblasti prideľovania licencií na výkon podnikateľskej činnosti alebo povolania( napr. formou registrácie) a dohľadu nad kvalitou poskytovania profesijných služieb. 

Podmienky uvedené ad 1) – 4) musia byť splnené kumulatívne. 	
	
A.2. Na základe uvedeného sa navrhuje
 
a) zachovať tieto komory zriadené zákonom

Slovenská lekárska komora
Slovenská lekárnická komora 
Slovenská komora zubných lekárov
Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek
Komora veterinárnych lekárov
Slovenská advokátska komora
Notárska komora
Slovenská komora exekútorov
Slovenská komora audítorov
	
b) preskúmať   v súlade s kritériami uvedenými v bode A.1 opodstatnenosť existencie 

Slovenskej  komory  patentových zástupcov
Komory vysokoškolsky vzdelaných  zdravotníckych pracovníkov

c) zrušiť 

Slovenskú poľnohospodársku a potravinársku komoru
Slovenskú komoru stredných zdravotníckych pracovníkov
Slovenskú komoru zubných technikov
Slovenskú komoru psychológov
Slovenskú komoru daňových poradcov
Komoru geodetov a kartografov
Komoru reštaurátorov
Slovenskú obchodnú a priemyselnú komoru
Burzovú komoru
Komoru kominárov
Slovenskú živnostenskú komoru
Slovenskú banskú komoru
Slovenskú komoru výcvikových zariadení autoškôl
Slovenskú lesnícku komoru
Slovenskú komoru architektov
Slovenskú komoru stavebných inžinierov
– zrušením zákona, ktorým boli zriadené, alebo jeho novelizáciou.

B.  Povinné členstvo v komorách

	B.1. Povinné členstvo je prijateľné len vo vzťahu k osobám podliehajúcim regulácii podľa zákona, t.j. vo vzťahu k osobám, ktoré vykonávajú podnikateľskú činnosť alebo povolanie vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť alebo sú  zodpovednými osobami za výkon danej činnosti v právnickej osobe (zodpovedný zástupca). Vydávanie licencií v týchto prípadoch je zárukou toho, že držiteľ licencie  na výkon podnikateľskej činnosti alebo povolania je odborne spôsobilý a bezúhonný.
	Opodstatnenosť povinného členstva je v týchto prípadoch daná tým, že komory vykonávajú dohľad nad dodržiavaním pravidiel výkonu podnikateľskej činnosti alebo výkonu povolania.
	Povinné členstvo osôb, ktoré danú činnosť vykonávajú výlučne ako zamestnanci nie je opodstatnené pretože ako zamestnanci neznášajú zodpovednosť za výkon danej činnosti voči tretím osobám, s výnimkou prípadu, ak sú zodpovedným zástupcom pre výkon danej činnosti v právnickej osobe.

B.2. Na základe uvedeného sa navrhuje

	upraviť právnu formu komôr zriadených zákonom s povinným členstvom tak, aby sa povinné členstvo týkalo len osôb vykonávajúcich podnikateľskú činnosť alebo povolanie vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť a zodpovedných zástupcov právnických osôb vykonávajúcich danú činnosť.

C.  Regulácia  vstupu do profesie  a ingerencia štátu.

	 C.1. Profesijné komory musia byť na takej úrovni, aby garantovali  kvalitu a mieru poskytovaných služieb; ich pôsobenie však nesmie obmedzovať slobodu podnikania a hospodársku súťaž. Štát  zriadením profesijných komôr zákonom súčasne na komory prenáša výkon verejnej moci v oblasti prideľovania licencií na výkon podnikateľskej činnosti alebo povolania (v rôznych formách, spravidla vo forme   registrácie) a v oblasti dohľadu nad kvalitou poskytovaných služieb.

	Udeľovanie licencie na výkon podnikania alebo povolania nesmie obmedzovať slobodu podnikania a brániť vstupu nových subjektov na daný trh. Preto sa navrhuje dôsledné uplatňovanie registračného princípu tak, aby:

-	udelenie licencie (registrácia) bolo zo zákona nárokovateľné, za predpokladu   splnenia zákonom ustanovených podmienok (napr. vzdelanie, prax, bezúhonnosť),
-	podmienky registrácie boli ustanovené objektívne a primerane požiadavkám na výkon činnosti,
-	v prípade, ak je registrácia podmienená vykonaním odbornej skúšky komora nebude disponovať exkluzivitou na poskytovanie požadovaného vzdelávania nevyhnutného na vstup do profesie a exkluzivitou rozhodovania o vstupných požiadavkách, vzájomnom uznávaní a pod., žiadateľ o registráciu bude mať právo na preskúšanie pred štátnym orgánom.

	Ako dôsledok uplatňovania uvedených podmienok je neprijateľné uplatňovanie zásady numerus clausus.

	V oblasti regulácie výkonu podnikania alebo povolania a dohľadu nad výkonom podnikateľskej činnosti  alebo povolania:

-	nesmie dochádzať k  obmedzovaniu hospodárskej súťaže,
-	vnútorné predpisy komôr nesmú svojimi opatreniami zaväzujúcimi členov priamo alebo nepriamo obmedzovať hospodársku súťaž, najmä nesmú priamo alebo nepriamo stanovovať ceny výkonov svojich členov, obmedzovať typ alebo charakter reklamy a určovať také pravidlá pre výkon podnikania svojich členov, ktoré nemôžu splniť všetci členovia komory,
-	všetky rozhodnutia komory musia byť preskúmateľné štátnym orgánom a súdom.

	 Štátnemu orgánu sa navrhuje ponechať právo vykonávať dohľad nad komorou v rámci ktorého dozerá nad dodržiavaním zákonnosti, prípadne uplatňuje zákonom ustanovené oprávnenia (právo podávať návrhy, sťažnosti, právo podať návrh na začatie disciplinárneho konania a pod.).
	Priamy vplyv štátu v oblasti stavovskej samosprávy  je potrebné akceptovať tam, kde je to podmienené verejným záujmom zásadného významu a v prípadoch, keď  nositeľom výkonu verejnej moci je priamo fyzická osoba (výkon funkcie notára a funkcie súdneho exekútora). V týchto prípadoch je odôvodnené ponechať štátnemu orgánu aj právo na ich menovanie  a odvolávanie.

	C.2. Na základe uvedeného sa navrhuje

upraviť právnu  úpravu komôr zriadených zákonom s povinným členstvom 
v súlade s kritériami uvedenými v bode C.1.