Title: Štatistická správa o základných vývojových tendenciách
Author: DEFAULT PC
Company: ŠÚ SR

Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. až 3. štvrťroku 2003, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2003
 a prognóza vývoja na 1. štvrťrok 2004 ^(1)

V 1. až 3. štvrťroku 2003 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt ^(2) v objeme 879,9 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku reálne vzrástol o 4 % (o 0,1 p. b. nižší rast ako vlani). V bežných cenách sa zvýšil o 8,4 %. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 804,2 mld. Sk pri medziročnom prírastku 5,6 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii poklesol o 0,2 p. b. na 60,8 % . 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela hlavne s rastom pridanej hodnoty (v stálych cenách) v priemysle (o 13 mld. Sk), vo finančnom sprostredkovaní (o 6,3 mld. Sk), vo verejnej správe a obrane (o 4 mld. Sk), v školstve (o 2,9 mld. Sk), stavebníctve (o 1,6 mld. Sk) a pôdohospodárstve (o 1,2 mld. Sk). Minuloročná úroveň sa nedosiahla v hoteloch a reštauráciách (o 1,6 mld. Sk), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 1,1 mld. Sk).

V priemysle sa vo vývoji premietla vyššia pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 47,1 %) a v priemyselnej výrobe (o 6,2 %), pri poklese v ťažbe nerastných surovín (o 14,6 %). V priemyselnej výrobe sa priaznivo vyvíjala pridaná hodnota vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 24 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 9,3 %). Minuloročná úroveň sa nedosiahla vo výrobe výrobkov z chémie, ropy a gumy (o 5,3 %), vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 1,8 %). 

Na strane použitia na medziročný vývoj hrubého domáceho produktu vplýval rast zahraničného dopytu o 22 % a pokles domáceho dopytu o 1,6 %. V rámci domáceho dopytu poklesla tvorba hrubého fixného kapitálu o 0,9 % a konečná spotreba verejnej správy o 0,5 %. Konečná spotreba domácností zostala na vlaňajšej úrovni. 

Pokles tvorby hrubého fixného kapitálu bol spôsobený hlavne znížením tvorby nových fixných aktív o 2,6 % (na 227,9 mld. Sk) a vyšším úbytkom použitého dlhodobého majetku o 6 % (na 23 mld. Sk). Objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku vzrástol o 57,2 % (na 16,7 mld. Sk).

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu 221,9 mld. Sk investovalo do strojov 129,2 mld. Sk (do kovových výrobkov a strojov 96,7 mld. Sk) a do stavieb 78 mld. Sk (do budov na bývanie 13,3 mld. Sk). Medziročný pokles tvorby hrubého fixného kapitálu bol predovšetkým dôsledkom nižšej investičnej aktivity v oblasti stavieb o 2,9 % (z toho ostatných stavieb o 3,7 %). Tvorba hrubého fixného kapitálu v oblasti strojov sa medziročne zvýšila o 0,5 % (kovových výrobkov a strojov o 0,5 % a dopravných zariadení o 0,7 %). 

Bežné príjmy domácností podľa odhadu dosiahli 690,6 mld. Sk a v porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2002 nominálne vzrástli o 6,4 % (o 1,9 p. b. pomalší rast ako vlani). Objem príjmov reálne poklesol o 1,7 %. Z celkových bežných príjmov použili domácnosti na bežné výdavky 180 mld. Sk. a na svoju konečnú spotrebu 491,6 mld. Sk. Stagnácia konečnej spotreby domácností sa premietla v medziročnom znížení jej podielu na hrubom domácom produkte o 2 p. b. na 51,2 %. V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (26,6 %), výdavky na bývanie (22,4 %), odievanie, nábytok a bytové vybavenie (10,1 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravotníctvo (o 15,6 %), bývanie (o 6,8 %) a vzdelávanie (o 5,8 %). ^(3)

Vývoj inflácie v tomto roku bol ovplyvnený hlavne administratívnymi úpravami regulovaných cien energií a dopravy, úpravami spotrebných daní a dane z pridanej hodnoty vybraných tovarov a služieb (od januára a augusta). Rast medziročnej inflácie sa zrýchlil v januári na 7,3 % a v septembri dosiahol 9,5 % (najvyšší rast od júla 2000).   

V priemere za tri štvrťroky sa inflácia medziročne zvýšila o 8,2 % (o 4,8 p. b. rýchlejší rast ako v rovnakom období vlani), pri výraznom raste regulovaných cien o 21,2 %. Čistá inflácia dosiahla 3,6 % a jadrová inflácia 2,5 %.

Peňažná zásoba M2 bola ku koncu septembra 2003 v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vyššia o 5,2 %. Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 16,2 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM - kvázipeniaze zostal na vlaňajšej úrovni (pri raste termínovaných vkladov a poklese vkladov v cudzej mene). Celkový objem korunových úverov bol o 9,6 % vyšší ako pred rokom, pri vyšších úveroch pre podniky aj pre obyvateľstvo. ^(4)

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky ^(5)  k 30. septembru 2003 skončilo schodkom 37,7 mld. Sk, ktorý tvoril 4,3 % z hrubého domáceho produktu. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 163,4 mld. Sk. Oproti alikvotnej časti z ročného rozpočtovaného objemu boli nižšie o 13,1 mld. Sk, pri vysokom neplnení dane z pridanej hodnoty (o 17,7 mld. Sk). Nižší bol aj objem dane z príjmov, zisku a kapitálového majetku (o 2 mld. Sk), príjmov zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastín (o 1,3 mld. Sk). Výdavky štátneho rozpočtu sa čerpali v objeme 201,1 mld. Sk. Oproti alikvotnej časti boli nižšie o 17,5 mld. Sk, z toho bežné výdavky o 7,7 mld. Sk a kapitálové výdavky o 8,2 mld. Sk.

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástli príjmy štátneho rozpočtu o 1,5 % (daňové príjmy o 3,5 %) a výdavky o 4,1 % (bežné výdavky o 5,1 %).

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov pasívne saldo (v bežných cenách) 6,5 mld. Sk. V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov vo výške 13,4 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 6,9 mld. Sk. ^(6) Podiel pasívneho salda na hrubom domácom produkte sa medziročne znížil o 5,2 p. b. na 0,7 %.

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) vzrástla na 77,4 % (o 6,7 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa zvýšila miernejšie na 78,2 % (o 1,6 p. b.), v dôsledku čoho došlo k pomernému zblíženiu s exportnou výkonnosťou ekonomiky.

Nefinančné korporácie vytvorili spolu zisk v objeme 132,1 mld. Sk. ^(7) Jeho podstatná časť bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 47,4 mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu  a vody 28,5 mld. Sk a v obchode 27,5 mld. Sk. Tvorba zisku v nehnuteľnostiach a prenajímaní, v doprave, poštách a telekomunikáciách bola zhodná 9,7 mld. Sk, v stavebníctve 7,3 mld. Sk, v ostatných spoločenských službách 1,2 mld. Sk, v ťažbe nerastných surovín 1 mld. Sk, v hoteloch a reštauráciách 0,8 mld. Sk a v zdravotníctve 0,4 mld. Sk. V pôdohospodárstve bola strata 1,2 mld. Sk (vlani zisk 2,9 mld. Sk).

Celková tvorba zisku sa v porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2002 zvýšila o 15,1 %. Na vývoji sa podieľal hlavne výrazný rast vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 89,6 %, v doprave, poštách a telekomunikáciách o 65,8 % a v priemyselnej výrobe o 23,1 %. V obchode klesla tvorba zisku o 12,6 %, v nehnuteľnostiach a prenajímaní o 8,3 % a v stavebníctve o 5,2 %.   

V sektore finančných korporácií bola strata 4,6 mld. Sk, súvisiaca so záporným hospodárskym výsledkom finančných inštitúcií vo výške 8,7 mld. Sk. Poisťovacie korporácie a penzijné fondy dosiahli zisk 2,8 mld. Sk a ostatní finanční sprostredkovatelia 1,2 mld. Sk.

Objem straty finančných inštitúcií bol o 34,3 % vyšší ako v 1.-3. štvrťroku 2002. Poisťovacie korporácie a penzijné fondy vytvorili vyšší zisk o 108,3 %, zisk ostatných finančných sprostredkovateľov klesol o 68,9 %.  

Na trhu práce pretrvával trend rastu zamestnanosti, sprevádzaný poklesom nezamestnanosti. Zamestnanosť hospodárstva sa v porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2002 zvýšila (podľa výberového zisťovania pracovných síl) o 2 % na 2 162,5 tis. osôb. Počet zamestnancov vzrástol o 0,6 % (na 1 949,6 tis.), podnikateľov bez zamestnancov o 15,6 % (na 145,8 tis.), podnikateľov so zamestnancami o 14 % (na 58,5 tis.) a vypomáhajúcich členov domácností o 44,4 % (na 2,6 tis.).

Na vývoj počtu zamestnancov priaznivo vplýval ich rast v zdravotníctve o 4,8 %, vo finančnom sprostredkovaní o 3,8 %, verejnej správe a obrane o 3,6 %, v stavebníctve o 3 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 2,7 %, hoteloch a reštauráciách o 2,2 %, priemysle o 0,6 % a v obchode o 0,5 %. Nižšia ako pred rokom bola zamestnanosť v poľnohospodárstve (o 3,4 %), ostatných spoločenských službách (o 2 %), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 1,2 %) a v školstve (o 0,5 %).

Počet nezamestnaných sa v priemere za 1.-3. štvrťrok medziročne znížil o 6,5 % na 459,5 tis. osôb. Miera nezamestnanosti klesla o 1,2 p. b. na 17,5 %. ^(8)  

Vývoj nezamestnanosti bol ovplyvnený hlavne poklesom osôb, ktoré ešte nemali zamestnanie (o 11,9 tis.), ktoré naposledy pracovali v obchode (o 6,5 tis.), priemysle (o 5,7 tis.), stavebníctve (o 4,7 tis.) a v ostatných spoločenských službách (o 3,7 tis.). Vzrástol hlavne počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v pôdohospodárstve (o 4,1 tis.).  

Priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca v národnom hospodárstve dosiahla 13 757 Sk a v porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2002 bola vyššia o 6,4 %. Jej rast bol o 2,9 p. b. pomalší ako vlani. Nižší prírastok nominálnej mzdy a rýchlejší rast spotrebiteľských cien ovplyvnili vývoj reálnej mzdy, ktorá  medziročne poklesla o 1,7 %.  

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 1 p. b. pomalšie ako rast produktivity práce, meranej hrubým domácim produktom na zamestnanca v bežných cenách. Vývoj reálnej mzdy zaostával za rastom produktivity práce v stálych cenách o 4,8 p. b.

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (29 169 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za národné hospodárstvo bola v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (20 301 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (16 994 Sk), verejná správa a obrana (16 413 Sk), ťažba nerastných surovín (15 902 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (15 363 Sk), priemyselná výroba (14 312 Sk), rybolov a chov rýb (14 047 Sk) a obchod (13 976 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v poľnohospodárstve (10 636 Sk) a v ostatných spoločenských službách (10 897 Sk). 

V porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2002 relatívne najrýchlejšie rástla nominálna mzda vo finančnom sprostredkovaní (o 10,9 %), ostatných spoločenských službách (o 9 %), v školstve (o 8,8 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody, v hoteloch a reštauráciách (zhodne o 8,6 %). Najnižší prírastok mzdy bol v obchode (3,4 %), v zdravotníctve a sociálnej pomoci (3,7 %).

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila zamestnancom vo finančnom sprostredkovaní (o 2,5 %), v ostatných spoločenských službách (o 0,7 %), školstve (o 0,6 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody, v hoteloch a reštauráciách (zhodne o 0,4 %). 

V podnikateľskej sfére (v podnikoch s 20 a viac zamestnancami) priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla o 7,8 % na 15 723 Sk, v rozpočtových organizáciách o 9,8 % na 12 305 Sk a v príspevkových organizáciách o 5,7 % na 12 720 Sk.

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2003 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4,1 % (rovnako ako pri prognóze zo septembra t.r.). Medziročná miera inflácie sa v decembri 2003 predpokladá vo výške 9,4 %. Na trhu práce sa podľa výberového  zisťovania pracovných síl prognózuje rast zamestnanosti oproti roku 2002 o 1,9 % a pokles počtu nezamestnaných o 6,6 % na 455 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2003 dosiahnuť 17,3 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa očakáva rast o 6,6 % na 14 400 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne znížiť o 1,8 %.

V 1. štvrťroku 2004 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4,2 %. Miera inflácie v marci 2004 oproti marcu 2003 sa očakáva vo výške 8,6 %. V jej vývoji sú zohľadnené oznámené zmeny regulovaných cien a dane z pridanej hodnoty. Na trhu práce (podľa výberového zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala vzrásť medziročne o 1,1 % pri poklese počtu nezamestnaných o 5,7 % na 455 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva v priemere za 1. štvrťrok 2004 vo výške 17,4 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 13 900 Sk s medziročným prírastkom 6,3 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by medziročne klesla o 2,1 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1.-3. štvrťroku 2003, ktorá bude vydaná v 51. týždni t. r.
__________________________________
Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1-3. štvrťroku 2003 o 2 dni nižší ako v rovnakom období roku 2002.

^(2) Podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 2000. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

^(3) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov domácností podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.  

^(4) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

^(5) Údaje Ministerstva financií SR. 

^(6) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

^(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

^(8) Podľa evidencie úradov práce bolo v priemere za 1.-3. štvrťrok 2003 evidovaných 449 tis. nezamestnaných, z toho bolo 409,3 tis. disponibilných nezamestnaných; priemerná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu nezamestnaných dosiahla 15,4 %.

p. b.  -    percentuálny bod