Author: Informatici
Last saved by: .
Company: MŠSR

D ô v o d o v á    s p r á v a

A.     Všeobecná časť

 Návrh zákona o financovaní základných a  stredných škôl a školských  zariadení vychádza z  Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky, ktoré uložilo Ministerstvu školstva SR  (ďalej len „ministerstvo“) vypracovať predmetný návrh zákona.

V oblasti výchovy a vzdelávania bolo doteraz vypracovaných viacero analýz a návrhov ďalšieho postupu. Žiaľ, veľká väčšina spracovaných materiálov neobsahovala jasne načrtnuté zámery príp. jednoznačné  zásady, ktoré by proces výchovy a vzdelávania posunuli výrazne dopredu, nevynímajúc z toho ani zásady financovania uvedeného procesu. V poslednom období vývoj, najmä v ekonomickej oblasti a to nielen u nás, ale aj vo svete poukazuje na skutočnosť, že práve financovanie školstva,  s využitím všetkých dostupných a možných zdrojov financovania, bude limitujúcim faktorom rozvoja ľudských zdrojov.

	Vývoj ekonomiky v Slovenskej republike s výraznou diferenciáciou súkromného a verejného sektoru priniesol do procesu financovania jednotlivých rezortov a teda aj školstva, nové skutočnosti, ktorých odrazom je ale aj bude najmä otázka prerozdeľovania finančných zdrojov, definovanie finančných tokov a určenie zodpovedností a právomoci za ich efektívne rozdeľovanie a využívanie.  

Zákony upravujúce spôsoby financovania jednotlivých odvetví, vrátane školstva, nenašli doposiaľ svoje miesto v legislatívnom rámci, hlavne z toho dôvodu, že postavenie, funkciu a zostavenie štátneho rozpočtu, postavenie ústredných orgánov štátnej správy v rozpočtovom procese, ale aj podmienky a  zásady zriaďovania a hospodárenia rozpočtových a príspevkových organizácií, ako aj finančné vzťahy štátneho rozpočtu k právnickým a fyzickým osobám, sú zastrešené prierezovo zákonom  o rozpočtových pravidlách.

Zákonom NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene o doplnení niektorých zákonov, boli zriadené krajské a okresné úrady, do pôsobnosti ktorých prešlo aj financovanie školstva, čím ministerstvo stratilo  možnosť priameho rozhodovania o prideľovaní finančných prostriedkov základným a stredným školám a školským zariadeniam. Ministerstvá, do pôsobnosti ktorých patria úseky štátnej správy vykonávanej krajskými a okresnými úradmi, môžu síce riadiť výkon štátnej správy, vykonávanej krajskými a okresnými úradmi, vydávaním všeobecne záväzných právnych predpisov a zjednocovaním postupu pri ich používaní, ale doterajšie skúsenosti jednoznačne poukazujú na to, že vydávanie predpisov, pokynov a noriem nižšej právnej sily, sa z pohľadu ich akceptovania javí ako málo účinné (v niektorých prípadoch dokonca ako neúčinné).

Predkladaný návrh zákona vychádza zo súčasných právnych noriem a zohľadňuje pripravovanú novelu školského zákona v oblasti zriaďovateľskej funkcie stredných odborných učilíšť a stredísk praktického vyučovania.

Programové vyhlásenie vlády uvažuje v ďalšom období aj  s realizáciou niektorých systémových  zmien, ktoré môžu zásadným spôsobom ovplyvniť filozofiu predmetného  zákona  a s ktorými v súčasnej etape spracovania neuvažujeme. Ide predovšetkým o posilnenie kompetencií samosprávy (a s tým súvisiace zmeny), reformu štátnej správy, uplatnenie rozpracovaných daňových zákonov, vypracovanie nového školského zákona a pod. 

Navrhovaným zákonom o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení sa riešia predovšetkým nasledovné okruhy :

•	vymedzenie pôsobnosti zákona,
•	možné zdroje financovania,
•	spôsob prerozdelenia finančných prostriedkov,
•	finančné toky.

Pôsobnosť navrhovaného zákona, ako to vyplýva aj zo samotného názvu je orientovaná na základné a stredné školy a školské zariadenia. Zákon upravuje postavenie štátnych a neštátnych škôl a štátnych a neštátnych školských zariadení v procese financovania.
	 
Pri vypracovaní návrhu predmetného zákona ministerstvo vychádzalo z predpokladu, že štátny rozpočet zostane aj v budúcnosti základným zdrojom financovania výchovy a vzdelávania, pričom na použitie prostriedkov štátneho rozpočtu budú, vzhľadom na ich obmedzenosť, pôsobiť sprísnené kritéria, ktoré sa budú dotýkať jednak výšky prideľovaných finančných prostriedkov pre odvetvie školstva, ale aj rozsahu činností, ktoré budú financované zo štátneho rozpočtu. Z uvedeného dôvodu bude nutné naďalej rozvíjať o. i. aj viac zdrojové financovanie, a to vzhľadom na prebiehajúce procesy v spoločnosti a ako reakciu na ekonomický vývoj, čo vyvolá zvýšenú aktivitu samotných škôl pri získavaní  ďalších finančných zdrojov, napríklad realizáciou vlastnej podnikateľskej činnosti (ktorú by školy zabezpečovali ako samostatné právne subjekty), realizáciou rôznych rekvalifikačných aktivít a pod. 

Predpokladá sa aj zapojenie podnikateľskej sféry (najmä v oblasti SOU a SPV) ako aj financovanie nových vzdelávacích aktivít z rôznych zahraničných zdrojov (granty, prostriedky z nadácií, prostriedky z  PHARE a pod.). 

Vo vybraných prípadoch predpokladáme  aj účasť občana na financovaní a to predovšetkým ako zákonného zástupcu žiaka, na čiastočnú úhradu nákladov spojených s hmotnou starostlivosťou (napr. školské jedálne,  domovy mládeže a pod.). Rovnako počítame s účasťou rodičov alebo iných osôb, ktoré majú voči dieťaťu vyživovaciu povinnosť s prispievaním na úhradu nákladov spojených so záujmovým štúdiom v školských zariadeniach (školské kluby, nepovinné predmety a pod.). Okrem, toho je v návrhu zákona uvažované aj s možnosťou úhrad nákladov za štúdium v súkromných a cirkevných školách.

V súčasných podmienkach pre rozdeľovanie finančných prostriedkov pre základné a stredné školy a školské zariadenia neexistuje zákon, ktorý by zabezpečoval prehľadné a jednoznačne definované prideľovanie prostriedkov  štátneho rozpočtu. 

Predložený návrh zákona by mal  odstrániť nedostatky súčasného systému v oblasti financovania školstva, pričom sa predpokladá prehľadnejší spôsob rozdeľovania finančných prostriedkov. Návrh nevychádza z nárokového spôsobu rozdeľovania finančných prostriedkov ale rozpracováva variant rozdeľovacieho spôsobu s nevyhnutnou nárokovosťou. Schválené finančné prostriedky v štátnom rozpočte sa navrhujú rozdeľovať normatívnym spôsobom, resp. podľa finančných  normatívov pre jednotlivé druhy a typy škôl a školských zariadení, pričom sa zohľadňuje aj vzdelávanie v materinskom jazyku (najmä na národnostne zmiešanom území), vzdelávanie pre zdravotne postihnuté deti, vzdelávanie nadaných a talentovaných žiakov, vyučovanie náboženstva, vyučovanie detí zo sociálne znevýhodneného prostredia, vyučovanie v málotriednych školách , výchova v predškolských zariadeniach a zabezpečenie bilingválneho vzdelávania a športovej prípravy.

Predmetný návrh zákona nezakladá nárok na pracovné sily a organizačné zabezpečenie ani na rozpočet obcí. Ak vychádzame z predpokladu, že výchova a vzdelávanie v štátnych školách a štátnych školských zariadeniach sú podľa ústavy bezplatné, štát  by mal zabezpečiť minimálne nevyhnutný počet zamestnancov a bezpečnú prevádzku škôl a školských zariadení. Cieľom návrhu zákona je tiež prostredníctvom finančných normatívov objektivizovať tzv. variabilné výdavky (výdavky na tovary a ďalšie služby očistené o výdavky na energie a nájmy a na ďalšie výdavky  vyplývajúce z osobitných predpisov) na jedného žiaka (dieťa) v jednotlivých druhoch a typoch škôl a školských zariadení, pri nároku na finančné prostriedky na normované energie a na finančné prostriedky na nájmy.

Navrhovaná právna norma nezakladá nárok na štátny rozpočet.

Vzhľadom na obmedzené možnosti štátneho rozpočtu bude v kategórii tovarov a ďalších služieb pri navrhovaných nárokovateľných pevných výdavkoch, vytvorený len minimálny priestor pre financovanie tzv. variabilných výdavkov.

Nárok návrhu zákona na štátny rozpočet bol prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky so súhlasným stanoviskom.

Navrhovaný zákon je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. V práve Európskej únie nie je uvedená problematika upravená.

Návrh zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení bol v súlade s § 3, ods. 2 zákona č. 106/1999 Z. z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve (zákon o tripartite) prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky dňa 11. augusta 2000 a na základe § 6 ods. 7 citovaného zákona bol návrh opätovne prerokovaný dňa 25. augusta 2000.

Výsledkom prerokovania boli nasledovné závery :

-	Rada hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky súhlasí s predloženým návrhom zákona s pripomienkami,
-	Rada ... odporúča zaviazať vládu Slovenskej republiky na vydávanie normatívov k návrhu zákona vo forme vykonávacieho predpisu, ktorý sa predtým prerokuje v Rade.

Následne bol predmetný návrh zákona predložený na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky dňa 10. októbra 2000. Pripomienky a závery Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky sú premietnuté v predkladanom materiále.

B.   Osobitná časť

1.	K § 1

Navrhované ustanovenie upravuje financovanie základných  škôl a stredných škôl, ktoré tvoria sústavu škôl podľa zákona č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon) v znení neskorších predpisov a financovanie školských zariadení, ktoré sú zaradené do siete škôl alebo školských zariadení a financovanie stredísk praktického vyučovania zaradených do zoznamu stredísk praktického vyučovania.

Právo na bezplatné vzdelanie sa zabezpečuje v štátnych základných školách a v štátnych stredných školách (štátna škola). Štát utvára podmienky pre financovanie výchovy a vzdelávania v cirkevných školách a súkromných školách (neštátna škola), v štátnych školách pre záujmové vzdelávanie, v štátnych strediskách praktického vyučovania a v štátnych školských zariadeniach (štátne školské zariadenie), v cirkevných školách pre záujmové vzdelávanie a  v súkromných školách pre záujmové vzdelávanie, v cirkevných a súkromných strediskách praktického vyučovania a v cirkevných školských zariadeniach a v súkromných školských zariadeniach (neštátne školské zariadenie) a v obecných školských zariadeniach.

V štátnych školských zariadeniach, v ktorých sa zabezpečuje aj hmotná starostlivosť o deti a mládež, prispievajú rodičia alebo iné osoby, ktoré majú voči dieťaťu vyživovaciu povinnosť príspevkom na čiastočnú úhradu nákladov spojenú s hmotnou starostlivosťou. Čiastočná úhrada nákladov sa poskytuje vo forme príspevku na ubytovanie, stravovanie ako aj na úhradu časti nákladov spojených so záujmovým štúdiom v školských zariadeniach, ktorými sú napr. centrá voľného času, jazykové školy, školské kluby a pod .

V neštátnych školách a neštátnych školských zariadeniach sa môže výchova a vzdelávanie poskytovať za úhradu.

Na rozhodovanie podľa tohto zákona sa vzťahujú všeobecné predpisy upravujúce správne konanie.

		Tento zákon sa nevzťahuje na školy v pôsobnosti Ministerstva vnútra SR,  Ministerstva obrany SR a Ministerstva spravodlivosti SR.

2.  K § 2

Zdrojmi financovania štátnych škôl a štátnych školských zariadení podľa navrhovaného ustanovenia sú prostriedky štátneho rozpočtu, zisk z podnikateľskej činnosti, príspevky rodičov alebo iných osôb, ktoré majú voči dieťaťu vyživovaciu povinnosť, príspevky od podnikateľov vrátane podporných programov, príspevky a dary od domácich a zahraničných právnických osôb a fyzických osôb a iné zdroje ak tak ustanoví iný predpis. Inými zdrojmi môžu byť napríklad prostriedky z hlavnej činnosti škôl a školských zariadení, prostriedky z produktívnych prác žiakov a študentov, prostriedky z predaja a služieb, z úhrad vzdelávacích služieb vykonávaných nad rámec učebných osnov, prostriedky získané v zmysle ustanovení zákona o dani z príjmov a. i.

Zdrojmi financovania neštátnych škôl a neštátnych školských zariadení sú okrem zdrojov uvedených  pre financovanie štátnych škôl a štátnych školských zariadení aj príspevky od zriaďovateľov a príspevky na úhradu nákladov  na štúdium od rodičov, alebo inej osoby, ktorá má voči dieťaťu vyživovaciu povinnosť. Zároveň sa ustanovuje neštátnej škole alebo neštátnemu školskému zariadeniu povinnosť zverejniť a oznámiť výšku požadovaného príspevku.

Zo štátneho rozpočtu sa neštátnym školám a neštátnym školským zariadeniam poskytuje príspevok.

 3.  K § 3 a 4
      
      		Štátnym školám a štátnym školským zariadeniam, ktoré sú rozpočtové organizácie, sa zo štátneho rozpočtu poskytujú finančné prostriedky na bežné výdavky a na kapitálové výdavky.

V rámci bežných výdavkov sa štátnym školám a štátnym školským zariadeniam poskytujú  finančné prostriedky na mzdy , platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania zamestnancov zabezpečujúcich výchovno-vzdelávací proces a  služby súvisiace s prevádzkovaním a rozvojom školy a školského zariadenia, na úhradu poistného a príspevku zamestnávateľa do poisťovní a Národného úradu práce, na úhradu tovarov a ďalších služieb (prevádzkové náklady)  a na výdavky podľa osobitných predpisov formou bežných transferov.

 Počet pedagogických zamestnancov na zabezpečenie výchovno-vzdelávacieho procesu podľa učebných plánov a učebných osnov v štátnych školách, ako aj počet ostatných zamestnancov, ktorí zabezpečujú prevádzku výchovno-vzdelávacieho procesu sa určí normatívnym spôsobom, ktorý ustanoví Ministerstvo školstva SR všeobecne záväzným právnym predpisom. 

Pri normatívnom spôsobe určovania počtu pedagogických zamestnancov sa vychádza z počtu žiakov, počtu tried alebo skupín, počtu odučených hodín týždenne v triede alebo skupine, vrátane zohľadnenia počtu delených hodín a miery vyučovacej povinnosti, resp. povinnosti výchovnej práce.

Pri normatívnom spôsobe určovania počtu pedagogických zamestnancov v štátnych školských zariadeniach sa vychádza z  počtu žiakov (detí, chovancov) a povinnosti výchovnej práce.   

Pri normatívnom spôsobe určovania počtu ostatných zamestnancov  v štátnych školách a štátnych školských zariadeniach sa vychádza najmä z druhu, typu a technického vybavenia štátnej  školy alebo štátneho školského zariadenia.  

	Finančné prostriedky na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania pre zamestnancov štátnych škôl a štátnych školských zariadení sa určia na základe počtu zamestnancov stanoveného podľa normatívneho spôsobu a platového zaradenia zamestnancov podľa osobitných predpisov. Spôsob určovania objemu finančných prostriedkov na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania pre zamestnancov štátnych škôl a štátnych školských zariadení ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. 

Štát poskytuje pre štátne školy a štátne školské zariadenia finančné prostriedky na tovary a ďalšie služby, ktoré pokrývajú výdavky na energie a vodu  (pevné výdavky), nájomné a  výdavky určené podľa osobitných predpisov. Objem finančných prostriedkov na ostatné výdavky na tovary a ďalšie služby (variabilné výdavky) bude závislý od  možností štátneho rozpočtu. 

	Štát poskytuje pre štátne školy a štátne školské zariadenia finančné prostriedky formou bežných transferov najmä na úhradu výdavkov podľa osobitných predpisov.

     V rámci kapitálových výdavkov sa poskytujú štátnym školám a štátnym školským zariadeniam finančné prostriedky na obstaranie a zhodnotenie hmotného a nehmotného majetku.
     
      		V rámci bežných transferov sa štátnym školám a štátnym školským zariadeniam, ktoré sú príspevkové organizácie poskytujú finančné prostriedky najmenej na úhradu miezd zamestnancom zabezpečujúcich výchovno-vzdelávací proces a ostatným zamestnancom zabezpečujúcich služby súvisiace s prevádzkovaním a rozvojom školy a školského zariadenia a na poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a Národnému úradu práce.

Počet pedagogických zamestnancov a počet ostatných zamestnancov, ako aj spôsob určovania objemu finančných prostriedkov na úhradu ich miezd sa určí rovnako ako v štátnych školách a štátnych školských zariadeniach, ktoré sú rozpočtovými organizáciami.

    Objem finančných prostriedkov poskytovaný v rámci bežných transferov na ďalšie výdavky  bude závislý od zdrojových možností štátneho rozpočtu.
      
V rámci kapitálových výdavkov sa v závislosti od zdrojových možností štátneho rozpočtu poskytujú štátnym školám a štátnym školským zariadeniam finančné prostriedky na obstaranie a zhodnotenie hmotného a nehmotného majetku.

4.	K § 5

Neštátnym  školám a neštátnym školským zariadeniam sa zo štátneho rozpočtu poskytujú príspevky na zabezpečenie výchovy a vzdelávania alebo na zabezpečenie ďalších činností vyplývajúcich z úloh a poslania školských zariadení. Príspevky sa poskytujú na žiaka.

Podmienkou pre pridelenie príspevku je vypracovanie správy o hospodárení neštátnej školy alebo neštátneho školského zariadenia aj jej predloženie príslušnému orgánu štátnej správy v školstve. Príslušným orgánom štátnej správy v školstve sa  rozumie krajský úrad pre neštátne školy a neštátne školské zariadenia v pôsobnosti krajského úradu a okresný úrad pre neštátne školy a neštátne školské zariadenia v pôsobnosti okresného úradu.

	Správa o hospodárení neštátnej školy alebo neštátneho školského zariadenia obsahuje okrem údajov uvedených v návrhu zákona aj údaje určené ministerstvom. Požadované údaje ministerstvo zverejní pred začiatkom príslušného rozpočtového roka v pedagogicko-organizačných pokynoch. V prípade, že tak neučiní, ďalšie údaje už nemôže požadovať. 

      Základná výška príspevku na žiaka v neštátnej škole alebo neštátnom školskom zariadení je 100% bežných výdavkov na žiaka v porovnateľnom druhu a type štátnej školy alebo štátneho školského zariadenia, ak príslušný orgán štátnej správy nerozhodne o znížení príspevku. 

Základná výška príspevku sa znižuje o 30%, ak neštátna škola alebo neštátne školské zariadenie vyberá príspevok na úhradu nákladov na výchovu a vzdelávanie od rodičov alebo inej osoby, ktoré majú voči dieťaťu vyživovaciu povinnosť, alebo ak neštátne školské zriadenie vyberá od rodičov alebo inej osoby, ktoré majú voči dieťaťu vyživovaciu povinnosť,  príspevok na čiastočnú úhradu nákladov spojených s hmotnou starostlivosťou v školských zariadeniach podľa osobitných predpisov vyšší ako v porovnateľnom druhu štátneho školského zariadenia.   

Základná výška príspevku sa znižuje o 10%, ak neštátna škola alebo neštátne školské zariadenie nedodržuje učebné plány a učebné osnovy alebo programy výchovnej práce, ktoré sú uplatňované v porovnateľnom  druhu a type štátnej školy alebo štátneho školského zariadenia na návrh Štátnej školskej inšpekcie.

Základná výška príspevku sa znižuje o 10%, ak neštátna škola nezabezpečuje výchovu a vzdelávanie v študijných odboroch  alebo učebných odboroch potrebných na plnenie úloh regionálneho rozvoja alebo na prípravu na povolanie vo verejnom záujme alebo ak zabezpečuje prípravu na povolanie, o ktoré nie je dlhodobo záujem na trhu práce v príslušnom regióne (termín dlhodobo sa uvažuje najmenej tri roky). 

  O plnení kritérií a o vyplývajúcom znížení príspevku rozhoduje príslušný orgán štátnej správy..    

Finančné prostriedky na kapitálové výdavky  zo štátneho rozpočtu sa neštátnym  školám a neštátnym školským zariadeniam   neposkytujú. 

Neštátnym  školám a neštátnym školským zariadeniam je možné štátny hnuteľný majetok prenechať bezodplatne  zmluvou o výpožičke.

Financovanie stredných odborných učilíšť zriadených právnickou osobou sa môže dohodnúť zmluvou medzi zriaďovateľom a krajským úradom s tým, že zo štátneho rozpočtu sa poskytuje príspevok najmenej na zabezpečenie teoretického vyučovania.   

5.  K § 6

		Obecné školské zariadenia sú financované z rozpočtu obce. Výška príspevku na žiaka v obecných školských zariadeniach je 100% bežných výdavkov na žiaka v porovnateľnom štátnom školskom zariadení. 

Finančné prostriedky na kapitálové výdavky  zo štátneho rozpočtu sa obecným školským zariadeniam   neposkytujú, štátny hnuteľný majetok je možné prenechať bezodplatne  zmluvou o výpožičke.

 6.  K § 7

Štátne školy a štátne školské zariadenia, neštátne školy a neštátne školské zariadenia  sú  financované zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtových kapitol krajských úradov.

	Prostriedky štátneho rozpočtu  určené pre štátne školy a štátne školské zariadenia na pevné a variabilné výdavky a ďalšie výdavky v rámci bežných transferov sa prideľujú na základe finančných normatívov, ktoré sa stanovujú na žiaka, školu alebo školské zariadenie, resp. triedu. Tieto sa určujú len na bežné výdavky. Finančné normatívy ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom v rámci limitov schválených zákonom o štátnom rozpočte.  

	Pri tvorbe finančných normatívov a pri určovaní normatívneho počtu zamestnancov sa ďalej budú zohľadňovať špecifiká uvedené v zákone.

	Na základe zdôvodnenej žiadosti môže správca rozpočtovej kapitoly škole alebo školskému zariadeniu upraviť objem finančných prostriedkov ustanovený na príslušný rok na základe normatívu, resp. normatívneho spôsobu.   
	
	Učebnice a učebné texty sa navrhuje zapožičiavať všetkým školám v pôsobnosti zákona bezplatne.

Pre školy a školské zariadenia ako aj krajské úrady a okresné úrady sa stanovuje povinnosť poskytovať štatistické informácie. 

7.	K § 8

 Podľa tohto ustanovenia sa určuje použitie finančných prostriedkov v rámci kapitoly ministerstva na vydávanie učebníc a pedagogickej tlače a na plnenie aktivít a záväzkov, ktoré vyplývajú pre rezort školstva z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov, ktorými je Slovenská republika viazaná. Z kapitoly ministerstva môžu byť účelovo určené finančné prostriedky na zabezpečenie prioritných a rozvojových programov škôl a školských zariadení a to najmä na modernizáciu a rekonštrukciu školských objektov, modernizáciu informačných technológií.

8.  K § 9

 Určuje sa štátny dohľad nad dodržiavaním tohto zákona. Orgánom štátneho dohľadu je ministerstvo. Výkonom dohľadu podľa tohto zákona nie sú dotknuté oprávnenia iných kontrolných orgánov. 

9.  K § 10

 Navrhuje sa zrušiť § 12 a § 57a ods. 5 zákona č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon) v znení neskorších predpisov a § 6 ods. 3 písm f) zákona Slovenskej národnej rady č. 542/1990 Zb. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve v znení neskorších predpisov. 
Uvedené ustanovenia sa zrušujú u titulu nadbytočnosti, pretože uvedená problematika je komplexne riešená v tomto návrhu zákona.

10.  K § 11    

V tomto ustanovení sa stanovuje aby predmetný návrh zákona nadobudol účinnosť   dňom 1. januára 2002, pričom jeho schválenie sa predpokladá  najneskôr v I. polroku 2001 s tým, že v roku 2001 sa podľa tohto zákona pripraví príslušná časť návrhu štátneho rozpočtu.