Príloha 4

Vývoj ukazovateľov nominálnej a reálnej konvergencie

1. Oblasť nominálnej konvergencie

Plnenie kritéria miery inflácie

Na hodnotenie cenového vývoja sa používa referenčná hodnota. Tá je odvodená od harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HICP) tak, že sa aritmetický priemer indexov troch krajín EMÚ s najnižšou hodnotou inflácie zvýši o 1.5%. Hodnotu HICP za Slovensko stanovuje Eurostat v spolupráci s ŠÚ SR.

Zdroj: Eurostat

Na grafe vidíme, že HICP prevyšuje referenčnú hodnotu počas celého sledovaného obdobia, avšak za posledné dva roky má klesajúci trend a na konci roku 2002 slovenský HICP prevyšoval referenčnú hodnotu 2.9% už iba o 0.4%.

Plnenie kritéria výmenného kurzu

Zdroj: NBS

Vývoj výmenného kurzu SKK/EUR bol počas celého sledovaného obdobia a to od počiatku roka 2001 až po súčasnosť pomerne stabilný. Pohyboval sa zväčša v +/-3% koridore okolo strednej hodnoty 42.84 SKK/EUR (priemer za obdobie od 1.1.2001 po súčasnosť), čo je podstatne menej ako dovoľujú maastrichtské kritériá (15%). Minimálnu hodnotu nadobudol v júli 2002  v súvislosti s neistotou pred voľbami, maximálne hodnoty atakuje v súčasnosti (máj 2003), kedy slovenská mena je považovaná za najstabilnejšiu a najatraktívnejšiu menu v stredoeurópskom regióne.

Plnenie kritéria úrokových sadzieb

Pri hodnotení plnenia kritéria úrokových sadzieb na základe priemerného výnosu dlhopisov so zostatkovou dobou splatnosti 5 a viac rokov, tak ako to vyplýva z metodológie EÚ, je badateľné, že priemerná dlhodobá úroková miera je nielen v roku 2002 ale aj v predchádzajúcich rokoch vyššia ako referenčná hodnota. Referenčná hodnota nie je v tomto prípade konštantná, ako je to v prípade hodnotenia fiškálnych kritérií, ale závisí od úrokovej miery v krajinách EÚ s najnižšou infláciou. Referenčná hodnota pre dlhodobú úrokovú mieru je stanovená ako priemerná úroková miera 3 členských krajín s najnižšou infláciou plus 2 percentuálne body.

Zdroj: NBS, vlastný výpočet

Vzhľadom k skutočnosti, že na Slovensku existuje len obmedzené množstvo emisií dlhopisov so zostatkovou dobou splatnosti 5 a viac rokov je vhodné všimnúť si vývoj dlhodobej úrokovej miery dlhopisov s dobou splatnosti 5 a viac rokov aj z alternatívneho pohľadu, nezohľadňujúceho podmienku 5 a viac ročnej zostatkovej doby splatnosti.

V prípade, že pristúpime k doplnkovému hodnoteniu plnenia kritéria úrokových sadzieb na základe priemerného výnosu dlhopisov s dobou splatnosti 5 a viac rokov nezohľadňujúc zostatkovú dobu splatnosti dlhopisu, tiež možno konštatovať, že priemerný ročný výnos bol nad referenčnou hodnotou počas celého sledovaného obdobia. Vývoj v posledných rokoch však naznačuje, že dlhodobá úroková miera na Slovensku sa približuje referenčnej hodnote.

Zdroj: NBS, vlastný výpočet

V súvislosti s hodnotením kritéria pre úrokovú sadzbu je potrebné uvedomiť si, že naše hodnotenie je len orientačné, pretože bolo založené na hodnotení priemernej úrokovej miery za kalendárny rok (v prípade roku 2003 len prvých troch mesiacov), pričom presné znenie kritéria pre úrokovú mieru predpokladá hodnotenie vývoja priemernej úrokovej miery za posledných dvanásť mesiacov.

Pre dokreslenie vývoja dlhodobých úrokových sadzieb je vhodné všimnúť si priemernú úrokovú sadzbu novoemitovaných dlhopisov. Úroková miera novoemitovaných dlhopisov v posledných rokoch klesá, pričom priemerná úroková miera dlhopisov emitovaných v prvých troch mesiacoch roku 2003 predstavovala len 4,98 % p.a. V prípade, že sa podarí zabezpečiť takýto pozitívny vývoj aj v nasledujúcom období, dá sa predpokladať, že priemerná dlhodobá úroková miera za rok 2003 klesne pod referenčnú hodnotu a kritérium pre úrokovú sadzbu bude splnené.

Zdroj: NBS, vlastný výpočet

Plnenie fiškálneho kritéria

V roku 2002 predstavoval všeobecný deficit vlády 7,2 % HDP, čo je hodnota výrazne prekračujúca referenčnú hodnotu pre vstup do eurozóny. Slovensko nespĺňalo toto kritérium ani v predchádzajúcich rokoch. Najväčší deficit bol zaznamenaný v roku 2000, pričom výrazný nárast v tomto období súvisel predovšetkým s nákladmi reštrukturalizácie bankového sektora a ešte v roku 2002 sa v deficite prejavili urokové náklady tejto reštrukturalizácie.

Vychádzajúc z návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004, plánuje vláda SR pokračovať v znižovaní deficitu a dosiahnuť v roku 2005 všeobecný vládny deficit vo výške 3,4 % HDP, čiže hodnotu mierne prekračujúcu referenčnú hodnotu (3% HDP). V roku 2006 by už deficit nemal prekročiť 3%-nú hranicu, pričom fiškálne kritérium týkajúce sa všeobecného deficitu vlády by malo byť splnené s čiastočnou rezervou (0,1%).

Zdroj: MF SR

Fiškálne kritérium týkajúce sa verejného dlhu bolo v roku 2002 splnené. Slovensko neprekročilo referenčnú hodnotu (60% HDP) ani v predchádzajúcich rokoch. V rokoch 1999 – 2001 bol zanamenaný postupný nárast verejného dlhu, v roku 2002 však vláda pristúpila k zníženiu verejného dlhu, predovšetkým použitím privatizačných výnosov. 

Zdroj: MF SR

Vzhľadom k tomu, že kritérium pre objem verejného dlhu je na Slovensku splnené, v oblasti plnenia fiškálneho kritéria je potrebné zamerať sa v nasledujúcom období predovšetkým na riešenie problémov v oblasti všeobecného vládneho deficitu.

2. Oblasť reálnej konvergencie

HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily možno pokladať za najvýznamnejší ukazovateľ pre oblasť hodnotenia reálnej konvergencie. Podľa tohto ukazovateľa dosahuje Slovensko takmer 50% výkonnosti EÚ. Ako možno vidieť z grafu, po výraznom raste v rokoch 1995 až 1998, rast výkonnosti slovenskej ekonomiky v porovnaní s EÚ v posledných piatich rokoch stagnuje pod hranicou 50%. 

Zdroj: Eurostat

Na základe porovnania rastu reálneho HDP na Slovensku a v EÚ možno konštatovať, že v posledných dvoch rokoch dochádza k výraznejšiemu približovaniu ekonomickej úrovne. V roku 2002 prekročil rast reálneho HDP na Slovensku rast reálneho HDP v EÚ o viac ako tri percentuálne body.

Zdroj: NBS, Eurostat

Stredoeurópske prístupové krajiny boli v období 1993 – 2002 všeobecne najviac úspešné v dosahovaní pomerne rýchleho tempa hospodárskeho rastu. Okrem Českej republiky tempo rastu HDP v tomto období fakticky trvale prevyšovalo tempo rastu v EÚ, čo znamená, že dochádzalo k procesu ekonomického dobiehania k EÚ (ktoré sa okrem toho realizovalo aj prostredníctvom reálnej apreciácie výmenných kurzov).  Slovensko sa tempom rastu HDP radilo k najdynamickejším ekonomikám, ktorého výslednú hodnotu v roku 2002 značne ovplyvnila recesná pozícia z roku 1993. 

Zdroj: NBS, Eurostat

Nominálny výmenný kurz SKK/EUR sa okrem prvých dvoch štvrťrokov roku 1993 pohyboval v 10%-nom depreciačnom pásme až do konca roka 1998, kedy bola prelomená 20%-ná hranica, na ktorej sa nominálny kurz udržal až do konca roku 2002. 

Zdroj: NBS, vlastný výpočet

Popri poklese inflácie v roku 2001 dochádza k poklesu medziročného nárastu inflačného diferenciálu (medzi SR a EÚ) a k spomaleniu apreciácie reálneho výmenného kurzu.

Zdroj: NBS, vlastný výpočet

Pri pretrvávajúcom poklese inflačného diferenciálu a konštantnej apreciácii reálneho výmenného kurzu možno v budúcnosti očakávať apreciáciu nominálneho výmenného kurzu.

Zdroj: NBS, vlastný výpočet

V roku 2002 bol zaznamenaný rekordne nízky nárast cien vo všetkých oblastiach. Miera inflácie, meraná rastom spotrebiteľských cien, klesla prevažne v dôsledku poklesu cien potravín a nižšieho medziročného tempa rastu cien trhových služieb. Rast spotrebiteľských cien ovplyvnený úpravami regulovaných cien výrazne prevyšoval rast cien priemyselných výrobcov v rokoch 1996 až 2000, pričom v 1999 dosiahol rast spotrebiteľských cien takmer trojnásobok rastu cien priemyselných výrobcov.

Zdroj: NBS

Ako vyplýva z nasledujúcej tabuľky, hodnoty harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HICP) používaného na hodnotenie vývoja spotrebiteľských cien v rámci krajín EÚ sa v našom prípade výrazne neodlišujú od hodnôt indexu spotrebiteľských cien (CPI) štandardne používaného v SR. 

	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
HICP	5,8	6	6,7	10,4	12,2	7	3,3	
CPI	5,8	6,1	6,7	10,6	12,0	7,3	3,3	

Vychádzajúc z Aktualizovaného menového programu NBS, možno na základe predpokladaných opatrení vlády SR v oblasti daňovej reformy, odhadnúť tri odlišné možnosti vývoja inflácie na Slovensku znázornené v nasledujúcom grafe. Prvý odhad (cpi-AMP1) predpokladá zavedenie daňovej reformy od januára 2004, druhý odhad (cpi-AMP2) predpokladá zvýšenie spotrebných daní od októbra 2003 a zmenu DPH od januára 2004 a tretí odhad uvažuje o zvýšení DPH od septembra 2003 a zmene spotrebných daní od januára 2004. Všetky uvažované možnosti vývoja predpokladajú v roku 2006 infláciu vo výške 3,1%.

Zdroj: MF SR, Eurostat

Po prehlbujúcom sa poklese reálnych miezd v rokoch 1998 až 2000 došlo v roku 2001 k nielen výraznému rastu nominálnych miezd, ale aj k rastu reálnych miezd. V roku 2002 bol  zaznamenaný ešte výraznejší rast reálnych miezd, ktorý dokonca prevýšil rast produktivity práce. Rast miezd by ale z dlhodobého hľadiska nemal prekročiť rast produktivity. Dynamika rastu reálnych miezd bola okrem rastu nominálnych miezd ovplyvnená aj poklesom priemernej miery inflácie.

Zdroj: NBS

V prospech vstupu Slovenska do eurozóny hovorí aj skutočnosť, že vývoz tovarov do krajín terajšej EÚ dosahuje približne 60 % celkového vývozu tovarov. Po zarátaní vývozu tovarov do kandidátskych krajín predstavuje tento vývoz takmer 90 % celkového vývozu tovarov zo SR. Dovoz tovarov z EÚ a kandidátskych krajín spolu  v posledných rokoch mierne rastie a prekračuje 70 % celkového dovozu tovarov do SR. Najvýznamnejšími kandidátskymi krajinami v súvislosti s vývozom tovarov zo SR sú Česká republika (15,2 %), Maďarsko (5,5 %), Poľsko (5,3 %) a Slovinsko (1 %).

Zdroj: ŠÚ SR

Ako možno vidieť z nasledujúcich grafov štruktúra ekonomiky SR sa postupne približuje štruktúre ekonomiky v krajinách EÚ. V oblasti zamestnanosti v priemysle Slovensko stále dosahuje vysšiu hodnotu, čo súvisí s nižšou technologickou úrovňou a následne aj nižšou produktivitou práce.

Zdroj: ŠÚ SR

Vo vývoji podielu sektorov hospodárstva na HDP je badateľný dlhodobý pokles poľnohospodárskeho a  priemyselného sektora v prospech sektora služieb. V porovnaní s hodnotami charakteristickými pre EÚ je však podiel poľnohospodárstva stále výraznejší. Podiel priemyslu na HDP na Slovensku je porovnateľný s podielom priemyslu na HDP v krajinách EÚ. V roku 2001 tvoril podiel poľnohospodárstva na HDP v EÚ 2,1%. Podiel priemyslu a stavebníctva na HDP v EÚ tvoril 27,7%, pričom na Slovensku tento podiel tvoril 29%.

Zdroj: ŠÚ SR

3. Analýza konkurencieschopnosti

Pre proces dobiehania EU kandidátskymi krajinami je potrebné, aby  rast HDP bol podložený zvyšujúcou sa produktivitou práce pri udržaní si kontroly nad nákladovými faktormi. 

Zdroj: NBS, ILO

Vývoj relatívnej produktivity práce naznačuje, že kandidátske krajiny sa postupne približujú ku krajinám EÚ, najvýraznejší pokrok v raste relatívnej produktivity dosiahlo Maďarsko a Poľsko. Na Slovensku vzrástla relatívna produktivita za posledných sedem rokov približne o viac ako 7%. 

Zdroj: Eurostat

Hoci Slovensko, ako aj ďalšie krajiny V4 dosiahli v období 1993-2001 vyšší rast produktivity práce  než krajiny EÚ, porovnanie vývoja RULC je pre tieto kandidátske krajiny menej priaznivé. Okrem Českej republiky si síce svoju konkurenčnú schopnosť oproti roku 1993 zlepšili, rozdiel oproti EÚ nie je však veľmi výrazný, vzhľadom na silnejšie pôsobenie nákladových faktorov ako rast miezd a cien produkcie.

Zdroj: NBS, ILO

Jednotkové náklady práce ako indikátor vývoja nákladovosti produkcie sa využívajú pri konštrukcii ďalšieho indikátora konkurencieschopnosti - reálneho výmenného kurzu. V kandidátskych krajinách dochádza k apreciácii reálneho kurzu voči euro, keďže vplyv inflačného diferenciálu voči EÚ15 (okrem Maďarska do roku 1996) prevyšoval pôsobenie oslabovania nominálneho kurzu.

Zdroj: NBS, ILO

Miera apreciácie reálneho kurzu sa líši v závislosti od použitia rôznych reprezentantov domácej a zahraničnej cenovej hladiny – indexu spotrebiteľských cien (CPI), indexu cien priemyselných výrobcov a jednotkových nákladoch práce. V  porovnávaných krajinách došlo v období 1993-2001 zhodne k vyššej miere apreciácie reálneho kurzu na základe vývoja CPI než podľa vývoja PPI.

Zdroj: NBS, ILO

Rozdielne sa však vyvíjal reálny kurz na základe vývoja jednotkových nákladov práce – kým v Poľsku a ČR v sledovanom období tento kurz aprecioval najviac, čo naznačuje prítomnosť mzdovej inflácie, v Maďarsku a Slovenskej republike naopak  reálny kurz na základe tohto indikátora aprecioval v najnižšej miere.

Zdroj: NBS, ILO

Vývoj jednotkových nákladov práce a súvisiacich ukazovateľov na Slovensku na národohospodárskej úrovni od roku 1991 je v prvých dvoch rokoch poznamenaný inflačným a štrukturálnym šokom z naštartovania cenovej liberalizácie a stratou bývalých trhov, ktoré sa odrazili na prudkom náraste jednotkových nákladov práce. Po obnovení rastu reálneho HDP a pri pozvoľnom dezinflačnom  trende sa vývoj ULC ustálil. V období posledných troch rokov, dochádza k poklesu dynamiky rastu nákladov práce, ktorá sa začína približovať (zatiaľ nižšiemu) tempu vývoja produktivity práce. Zamestnanosť pritom v celom období stagnovala.

Zdroj: NBS

Produktivita práce od roku 1995 najvýraznejšie vzrástla v pôdohospodárstve, kde najmä v posledných troch rokoch predbehla ostatné odvetvia. Tento výsledok je podmienený trvalým klesaním počtu pracovníkov pri raste tvorby pridanej hodnoty v odvetví. Opačným extrémom je vývoj v stavebníctve, kde produktivita práce od roku 1997 klesala. Dôvodom je absolútny pokles tvorby pridanej hodnoty v odvetví, ktorý nebol kompenzovaný ani poklesom zamestnanosti v posledných dvoch rokoch. Netrhové služby sú tvorené odvetviami ako verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie, školstvo, zdravotníctvo a sociálna starostlivosť, takže „výkonnosť“ je  určovaná výškou výdavkov štátneho rozpočtu na pracovníka v tomto odvetví a jej vývoj je teda podmienený charakterom fiškálnej politiky.

Zdroj: NBS

Produktivita práce na národohospodárskej úrovni je podmieňovaná najmä výkonnosťou priemyslu a trhových služieb, vzhľadom na ich vysoký podiel na tvorbe HDP. Produktivita práce rástla v obidvoch odvetviach, v priemysle však rýchlejším tempom ako v trhových službách.

Z hľadiska nákladovosti produkcie však získame trochu odlišný obraz. Pôdohospodárstvo, vzhľadom na vysoký rast produktivity, pomalší rast miezd a cien vykazuje najvýraznejší kumulovaný pokles reálnych jednotkových nákladov práce. RULC najvýraznejšie rástli v trhových službách, vzhľadom na disproporciu vývoja nominálnych miezd a produktivity práce. Podobná disproporcia je aj v stavebníctve, vzhľadom na zrýchlenie rastu cenového deflátora v posledných dvoch rokoch sú však RULC nižšie. 

Zdroj: NBS