TABUĽKA ZHODY
právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
	
SMERNICA RADY  2000/78/ES z 27. novembra 2000,
ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní 
 
COUNCIL DIRECTIVE 2000/78/EC of 27 November 2000 
establishing a general framework  for equal treatment in employment and occupation 
	•	návrh zákona o  službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
•	zákon č. 311/2001 Z. z.  Zákonník práce v znení  neskorších predpisov
•	zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 639/2002 Z. z  - ktorým sa zmenila účinnosť zákona č. 413/2002  Z. z. na 1.1.2004 (dátum prijatia 29.05.2002, dátum nadobudnutia účinnosti 01.07.2003)
•	zákon NR SR č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov
•	Ústava Slovenskej republiky v znení neskorších ústavných zákonov
•	zákon č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností v znení zákona č. 394/2000 Z. z.
•	zákon NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov
•	zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov
•	zákon č. 141/19961 Zb. o trestnom súdnom konaní (Trestný poriadok) v znení neskorších predpisov
•	zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení  zákona č. 231/2002 Z. z.
•	zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov
	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Č: 1
	1. Účelom tejto smernice je ustanovenie všeobecného rámca pre boj proti diskriminácii v zamestnaní a povolaní (zárobkovej činnosti) na základe náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie, s cieľom zaviesť v členských štátoch uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania.

	N	Ústava SR

311/2001 Z. z. 

návrh zákona o službách zamestnanosti	Č: 35
O: 1 až 3

Č: 36

Č:  1

§ 13
O: 1

§ 14
O: 2  a 3	(1)  Každý  má  právo  na  slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť.

(2)  Zákon  môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností.

(3)  Občania  majú  právo  na  prácu.  Štát  v  primeranom  rozsahu hmotne zabezpečuje  občanov,  ktorí  nie z vlastnej viny nemôžu toto právo vykonávať. Podmienky ustanoví zákon.

Zamestnanci  majú  právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky. Zákon im zabezpečuje najmä 
a)	právo  na  odmenu  za  vykonanú  prácu,  dostatočnú na to, aby im umožnila dôstojnú životnú úroveň, 
b)	ochranu  proti  svojvoľnému  prepúšťaniu  zo zamestnania a diskriminácii v zamestnaní, 
c)	ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci, 
d)	najvyššiu prípustnú dĺžku pracovného času, 
e)	primeraný odpočinok po práci, 
f)	najkratšiu prípustnú dĺžku platenej dovolenky na zotavenie, 
g)	právo na kolektívne vyjednávanie.
	
Fyzické osoby majú právo na prácu a na slobodnú voľbu zamestnania, na spravodlivé a uspokojivé pracovné podmienky a na ochranu proti nezamestnanosti. Tieto práva im patria bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného  zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia s výnimkou prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(1) Zamestnancom   patria   práva   vyplývajúce   z  pracovnoprávnych   vzťahov  bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného pôvodu alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.

(3) Pri vykonávaní práva občana na prístup k zamestnaniu sa nesmie zisťovať jeho sexuálna orientácia.
	Ú		 . 	
Č: 2
O: 1	1. Na účely tejto smernice sa pod pojmom „zásada rovnakého zaobchádzania“ rozumie, že nemá existovať žiadna priama alebo nepriama diskriminácia založená na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 1.

	N	311/2001 Z. z. 

návrh zákona o službách zamestnanosti

	§ 13
O: 1 

§ 14
O: 2, 4 a 5
	(1) Zamestnancom   patria   práva   vyplývajúce   z  pracovnoprávnych   vzťahov  bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného pôvodu  alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.

(4) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 2 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa s občanom zaobchádza menej priaznivo, ako sa zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným občanom v porovnateľnej situácii. Nepriamou diskrimináciou je konanie, ktoré zvýhodňuje alebo znevýhodňuje jedného občana v porovnaní s druhým občanom na základe rozlišovania podľa diskriminačných dôvodov uvedených v odseku 2 pri navonok pôsobiacom rovnakom prístupe k obidvom občanom. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu občana.

(5) Za formu diskriminácie sa považuje aj nežiaduce správanie s úmyslom alebo účinkom porušiť ľudskú dôstojnosť, a ktoré vytvára pre občana nepriateľské, zastrašujúce, zahanbujúce, ponižujúce alebo urážlivé prostredie.
	Ú			
Č: 2
O: 2
P: a

	2. Na účely odseku 1:
(a) o priamu diskrimináciu ide, ak sa z niektorého z dôvodov uvedených v článku 1, zaobchádza s jednou osobou nepriaznivejšie ako  sa v porovnateľnej situácii zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s inou osobou;
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti 	§ 13
O: 3

§ 14
O: 4
V: 1 a 3	(3) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 1 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa so zamestnancom zaobchádza menej priaznivo ako sa zaobchádza, zaobchádzalo, alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným zamestnancom v porovnateľnej situácii. Nepriamou diskrimináciou je navonok neutrálny pokyn, rozhodnutie alebo prax znevýhodňujúce zamestnanca v porovnaní s inými zamestnancami, ak tento pokyn, rozhodnutie alebo prax nie sú primerané a nevyhnutné a nemožno ich  ospravedlniť objektívnymi skutočnosťami. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu zamestnanca.

(4) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 2 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa s občanom zaobchádza menej priaznivo, ako sa zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným občanom v porovnateľnej situácii. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu občana
	Ú			
Č: 2
O: 2
P: b

	(b) o nepriamu diskrimináciu ide, keď zdanlivo neutrálne ustanovenie, kritérium alebo prax by uviedla osoby určitého náboženstva alebo viery, s určitým zdravotným postihnutím, určitého veku alebo určitej sexuálnej orientácie do nevýhodného postavenia v porovnaní s inými osobami, iba ak:
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti 	§ 13
O: 3

§ 14
O: 4
V: 2 a 3	(3) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 1 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa so zamestnancom zaobchádza menej priaznivo ako sa zaobchádza, zaobchádzalo, alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným zamestnancom v porovnateľnej situácii. Nepriamou diskrimináciou je navonok neutrálny pokyn, rozhodnutie alebo prax znevýhodňujúce zamestnanca v porovnaní s inými zamestnancami, ak tento pokyn, rozhodnutie alebo prax nie sú primerané a nevyhnutné a nemožno ich  ospravedlniť objektívnymi skutočnosťami. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu zamestnanca.

(4) Nepriamou diskrimináciou je konanie, ktoré zvýhodňuje alebo znevýhodňuje jedného občana v porovnaní s druhým občanom na základe rozlišovania podľa diskriminačných dôvodov uvedených v odseku 2 pri navonok pôsobiacom rovnakom prístupe k obidvom občanom. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu občana.
	Ú

			
Č: 2
O: 2
P: (i)
	(i) takýto predpis, kritérium alebo zvyklosť sú objektívne odôvodnené oprávneným cieľom a prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa sú primerané a nevyhnutné alebo

	N	Ústava SR

311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti 

	Č: 13
O: 4

§ 13
O: 1

§ 14
O: 2	(4) Pri obmedzovaní základných práv a slobôd sa musí dbať na ich podstatu a zmysel. Takéto obmedzenia sa môžu použiť len na ustanovený cieľ.

(1) Zamestnancom   patria   práva   vyplývajúce   z  pracovnoprávnych   vzťahov  bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného pôvodu alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.
	Ú			
Č: 2
O: 2
P: (ii)	(ii) pokiaľ ide o osoby s určitým zdravotným postihnutím, ak by zamestnávateľ alebo akákoľvek osoba alebo organizácia, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, bola povinná podľa vnútroštátnych predpisov vykonať primerané opatrenia podľa zásad obsiahnutých v článku 5, aby eliminovala nevýhody zapríčinené takým predpisom, kritériom alebo praxou.
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti	§ 158
O: 1

§ 63
O: 1
P: a, b, d	(1) Zamestnávateľ je povinný zamestnávať zamestnanca so zmenenou pracovnou schopnosťou na vhodných pracovných miestach a umožňovať mu výcvikom alebo štúdiom získanie potrebnej  kvalifikácie, ako aj starať sa o jej zvyšovanie. Ďalej je zamestnávateľ povinný utvárať podmienky, aby zamestnanec mal možnosť pracovného  uplatnenia, a zlepšovať vybavenie pracovísk, aby mohol dosahovať, ak je to možné, rovnaké pracovné výsledky ako ostatní zamestnanci  a aby mu bola práca čo najviac uľahčená.

(1) Zamestnávateľ je povinný
a)	zabezpečovať pre občanov so zdravotným postihnutím, ktorých zamestnáva, vhodné podmienky na výkon práce,
b)	vykonávať zaškoľovanie a prípravu na prácu občanov so zdravotným postihnutím a venovať osobitnú starostlivosť zvyšovaniu kvalifikácie počas ich zamestnávania,
d)	zamestnávať občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a); ak zamestnáva najmenej 20 zamestnancov a ak úrad práce a sociálnych vecí v evidencii uchádzačov o zamestnanie vedie občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), v počte, ktorý predstavuje 3,2 % z celkového počtu jeho zamestnancov.
	Ú			
Č: 2
O: 3	3. Obťažovanie sa má považovať za formu diskriminácie v zmysle odseku 1, keď k nežiadúcemu správaniu súvisiacemu s niektorým z dôvodov podľa článku 1 dochádza s úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby a vytvorenia zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, pokorujúceho alebo urážajúceho prostredia. V tomto kontexte možno pojem obťažovania definovať v súlade s vnútroštátnymi predpismi a praxou členských štátov.
	N	Ústava SR

311/2001 Z. z. 

	Č: 16
O: 2

Č:19
O: 1

§ 13
O: 4

	(2) Nikoho nemožno mučiť ani podrobiť krutému, neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestu.

(1) Každý má právo na zachovanie ľudskej dôstojnosti, osobnej cti, dobrej povesti a na ochranu mena.

(4 ) Za formu diskriminácie sa považuje aj obťažovanie, ak ide o nežiaduce správanie s úmyslom alebo účinkom porušiť ľudskú dôstojnosť, a ktoré vytvára pre zamestnanca nepriateľské, zastrašujúce, zahanbujúce,  ponižujúce alebo urážlivé prostredie.	Ú		 
	
Č: 2
O: 4

	4. Pokyn na diskrimináciu osôb z ktoréhokoľvek z dôvodov podľa článku 1 sa má považovať za diskrimináciu v zmysle odseku 1.
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti 	§ 13
O: 3

§ 14
O: 4	(3) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 1 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa so zamestnancom zaobchádza menej priaznivo ako sa zaobchádza, zaobchádzalo, alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným zamestnancom v porovnateľnej situácii. Nepriamou diskrimináciou je navonok neutrálny pokyn, rozhodnutie alebo prax znevýhodňujúce zamestnanca v porovnaní s inými zamestnancami, ak tento pokyn, rozhodnutie alebo prax nie sú primerané a nevyhnutné a nemožno ich  ospravedlniť objektívnymi skutočnosťami. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu zamestnanca.

(4) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 2 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa s občanom zaobchádza menej priaznivo, ako sa zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným občanom v porovnateľnej situácii. Nepriamou diskrimináciou je konanie, ktoré zvýhodňuje alebo znevýhodňuje jedného občana v porovnaní s druhým občanom na základe rozlišovania podľa diskriminačných dôvodov uvedených v odseku 2 pri navonok pôsobiacom rovnakom prístupe k obidvom občanom. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu občana.
	Ú			
Č: 2
O: 5
	5. Táto smernica nebude mať žiadny vplyv na opatrenia stanovené vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sú v demokratickej spoločnosti potrebné pre verejnú bezpečnosť, na udržanie verejného poriadku a predchádzanie trestnej činnosti, na ochranu zdravia a ochranu práv a slobôd iných.
	N	Ústava SR

	Č: 13
O: 2 a 3

	(2) Medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom.  

(3) Zákonné obmedzenia základných úprav a slobôd musia platiť rovnako pre všetky prípady, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky. 	Ú			
Č: 3
O: 1

	1. V rámci právomocí delegovaných na spoločenstvo sa bude táto smernica vzťahovať na všetky osoby, tak vo verejnom ako i v súkromnom sektore, vrátane verejných orgánov vo vzťahu k:

Č: 3
O: 1
P: a
	(a) podmienkam prístupu k zamestnaniu, samostatnej zárobkovej činnosti alebo povolaniu, vrátane kritérií výberu a podmienok náboru bez ohľadu na oblasť činnosti a na všetkých úrovniach profesionálnej hierarchie, vrátane postupu v zamestnaní;
	N	Ústava SR

311/2001 Z. z. 

návrh zákona o službách zamestnanosti	Č: 35

§ 41
O: 8

§ 62
O: 2 

§ 14
O: 1 a 2

§ 15
O: 1

§ 32
O: 1 a 9

§ 49
O: 2 a 8

§ 57
O: 1 a 2 

	(1) Každý má právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť.

(8) Zamestnávateľ pri prijímaní fyzickej osoby do zamestnania nesmie porušiť zásadu rovnakého zaobchádzania ak ide o prístup k zamestnaniu ( § 13 ods. 1až 3 ). 

(2) Zamestnávateľ nesmie zverejňovať ponuky zamestnania, ktoré obsahujú akékoľvek obmedzenia a diskrimináciu podľa rasy, farby pleti, pohlavia, veku, jazyka, viery a náboženstva, zdravotného stavu, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu, manželského stavu a rodinného stavu.  

(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
a)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
b)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú   pre  uplatnenie na trhu práce,
c)	dávku v nezamestnanosti, ak spĺňa podmienky ustanovené osobitným predpisom.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.

(1) Občan má právo na sprostredkovanie vhodného zamestnania, ktoré zohľadňuje jeho zdravotný stav,  prihliada na jeho kvalifikáciu,  odborné zručnosti alebo druh doteraz vykonávanej práce.

(1) Sprostredkovanie zamestnania na účely tohto zákona je činnosť  zameraná na 
a)	vyhľadávanie pracovného miesta a  ponúkanie vhodného zamestnania uchádzačovi o zamestnanie a  záujemcovi o zamestnanie a
b)	 vyhľadávanie a ponúkanie vhodných zamestnancov zamestnávateľovi. 

(9) Úrad práce a sociálnych vecí vykonáva sprostredkovanie zamestnania bezplatne a nestranne; pritom rešpektuje  výber občana  z ponúkaných pracovných miest a dobrovoľnosť zamestnávateľa pri výbere uchádzača o zamestnanie.

(2) Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť sa poskytuje uchádzačovi o zamestnanie vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie v určenej dĺžke, ktorý začne a bude túto činnosť  vykonávať nepretržite najmenej dva roky, ak o príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť požiada písomne. Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť sa poskytuje na úhradu preukázaných nákladov súvisiacich so samostatnou zárobkovou činnosťou (ďalej len „príspevok“).

(8) Podmienkou uzatvorenia dohody o poskytnutí príspevku podľa odseku 7 je absolvovanie prípravy na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti, ktorú uchádzačovi o zamestnanie zabezpečí úrad práce a sociálnych vecí a predloženie podnikateľského zámeru uchádzača o zamestnanie spolu s predpokladanými nákladmi na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti. Náležitosti podnikateľského zámeru určí ústredie vnútorným predpisom.

(1) Občanovi so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), ktorý začne prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku, sa poskytuje príspevok na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku (ďalej len „príspevok“), ak o tento príspevok požiada písomne. Súčasťou žiadosti o poskytovanie príspevku je podnikateľský zámer a kalkulácia predpokladaných nákladov na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska.

(2) Príspevok sa poskytuje občanovi so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie v  určenej dĺžke, ktorý začne a bude v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku samostatnú zárobkovú činnosť prevádzkovať alebo vykonávať nepretržite najmenej dva roky. 
	Ú			
Č: 3
O: 1
P: b

	 (b) prístupu k všetkým typom a všetkým úrovniam odborného poradenstva, odbornej prípravy, ďalšieho odborného vzdelávania a preškoľovania, vrátane odbornej praxe;

	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti

	Č: 6
V: 1

§ 14 
O: 1 a 2

§ 42
O: 1, 2 a 7 

§  43
O: 1, 2, 4, 5, 8 a 10

§ 44
O: 1

§ 46
O: 1 a 10

§ 47
O: 1	Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky. 

(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
a)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
b)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú pre uplatnenie na trhu práce,
c)	dávku v nezamestnanosti, ak spĺňa podmienky ustanovené osobitným predpisom.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.

(1) Úrad práce  a sociálnych vecí poskytuje občanom, uchádzačom o zamestnanie, záujemcom o zamestnanie a zamestnávateľom informačné a poradenské služby.

(2) Informačné a poradenské služby na účely tohto zákona sú služby pri 
a)	voľbe povolania,
b)	výbere zamestnania, vrátane zmeny zamestnania a
c)	výbere zamestnanca.

(7) Informačné a poradenské služby poskytuje úrad práce a sociálnych vecí bezplatne.

(1) Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie odborné poradenské služby.

(2) Odborné poradenské služby na účely tohto zákona sú zamerané na riešenie problémov spojených s pracovným uplatnením uchádzača o zamestnanie, na vytváranie súladu medzi jeho osobnostnými predpokladmi a požiadavkami na vykonávanie určitého zamestnania, na ovplyvňovanie rozhodovania a správania sa uchádzača o zamestnanie, ako aj na jeho sociálnu a pracovnú adaptáciu. 

(4) Úrad práce a sociálnych vecí  zaručuje uchádzačovi o zamestnanie vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie  úradu práce a sociálnych vecí v určenej dĺžke v rámci odborných poradenských služieb vypracovanie individuálneho akčného plánu na podporu jeho pracovného uplatnenia. 

(5) Individuálny akčný plán na účely tohto zákona je písomný dokument, ktorý na základe posúdenia osobnostných predpokladov, schopností a odborných zručností uchádzača o zamestnanie určuje druh a rozsah pomoci potrebnej na uľahčenie jeho pracovného uplatnenia a vymedzuje na tento účel konkrétne postupové kroky. Individuálny akčný plán vypracúva uchádzač o zamestnanie v úzkej súčinnosti s odborným poradcom. Po jeho vypracovaní a vzájomnom odsúhlasení individuálny akčný plán sa stáva pre uchádzača o zamestnanie záväzný.

(8) Úrad práce a sociálnych vecí  môže zabezpečiť odborné poradenské služby sám alebo prostredníctvom fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorá má oprávnenie na vykonávanie takejto činnosti podľa osobitného predpisu (ďalej len „dodávateľ služby“).

(10) Na výber dodávateľa odborných poradenských služieb podľa odseku 8 sa vzťahuje osobitný predpis.

(1) Vzdelávanie a príprava pre trh práce na účely tohto zákona je teoretická alebo praktická príprava, ktorá umožňuje získať nové vedomosti a odborné zručnosti za účelom pracovného uplatnenia uchádzača o zamestnanie a záujemcu o zamestnanie vo vhodnom zamestnaní alebo za účelom udržania zamestnanca v zamestnaní. Pri určovaní obsahu a rozsahu vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vychádza z doterajšej úrovne vedomostí a odborných zručností uchádzača o zamestnanie,  záujemcu o zamestnanie a zamestnanca tak, aby boli účelne využité pri získavaní nových vedomostí a odborných zručností. 

(1) Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie vzdelávanie a prípravu pre trh práce na základe zhodnotenia jeho schopností, pracovných skúseností, odborných zručností, dosiahnutého stupňa vzdelania a zdravotnej spôsobilosti na prácu najmä v prípade
a)	nedostatku odborných vedomostí a odborných zručností,
b)	potreby zmeny vedomostí a odborných zručností vzhľadom na dopyt na trhu práce a
c)	straty schopnosti vykonávania pracovnej činnosti v terajšom zamestnaní.

(10) Na výber dodávateľa vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vzťahuje osobitný predpis.

(1) Vzdelávanie a prípravu pre trh práce zamestnanca na účely tohto zákona vykonáva zamestnávateľ v záujme ďalšieho pracovného uplatnenia svojich zamestnancov, formou všeobecného vzdelávania a prípravy pre trh práce zamestnanca a špecifického vzdelávania a prípravy pre trh práce zamestnanca.
	Ú		

Osobitným predpisom na ktorý sa odkazuje v 
§ 43 ods. 10  a v § 46 ods. 10 je zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní, ktorý  upravuje metódy  a  postupy  verejného  obstarávania pri uzavieraní,   okrem iného, aj verejných zmlúv na poskytnutie služieb.	
Č: 3
O: 1
P: c
	(c) podmienkam zamestnania a pracovným podmienkam, vrátane podmienok prepúšťania a odmeňovania;

	N	Ústava SR

311/2001 Z. z.

	Č: 36 

Č: 6
V: 1

§ 13
O: 1

§ 119
O: 3

	Zamestnanci  majú  právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky. Zákon im zabezpečuje najmä 
a)	právo  na  odmenu  za  vykonanú  prácu,  dostatočnú na to, aby im umožnila dôstojnú životnú úroveň, 
b)	ochranu  proti  svojvoľnému  prepúšťaniu  zo zamestnania a diskriminácii v zamestnaní, 
c)	ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci, 
d)	najvyššiu prípustnú dĺžku pracovného času, 
e)	primeraný odpočinok po práci, 
f)	najkratšiu prípustnú dĺžku platenej dovolenky na zotavenie, 
g)	právo na kolektívne vyjednávanie.

Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky.

(1) Zamestnancom   patria   práva   vyplývajúce   z  pracovnoprávnych   vzťahov  bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného pôvodu alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(3) Mzdové podmienky musia byť rovnaké pre mužov a ženy bez akejkoľvek diskriminácie podľa pohlavia. Ženy a muži majú právo na rovnakú mzdu za prácu rovnakej zložitosti, zodpovednosti a namáhavosti vykonávanú pri rovnakých pracovných podmienkach a pri dosahovaní rovnakej výkonnosti a výsledkov práce.

	Ú			
Č: 3
O: 1
P: d	(d) členstvu a činnosti v organizácii zamestnancov alebo zamestnávateľov alebo akejkoľvek organizácii, ktorej členovia vykonávajú určitú profesiu, vrátane výhod poskytovaných takými organizáciami.
	N	Ústava SR

	Č: 37
O: 1

	(1) Každý má právo sa slobodne združovať s inými na ochranu svojich hospodárskych a sociálnych záujmov.
	Ú			
Č: 3
O: 2 	 2. Táto smernica sa nevzťahuje na rozdiely v zaobchádzaní z dôvodov štátnej príslušnosti a nemá vplyv na právne predpisy a podmienky, ktoré sa vzťahujú na vstup a pobyt štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti na území členských štátov ani na akékoľvek zaobchádzanie s nimi v súvislosti s právnym postavením dotknutých príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti.
	N	Ústava SR

návrh zákona o službách zamestnanosti
	Č: 35

§  2 
O: 2

§ 21
O: 1 	(1) Každý má právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť.

(2) Zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní a činností.

(3) Občania majú právo na prácu. Štát v primeranom rozsahu hmotne zabezpečuje občanov, ktorí nie z vlastnej viny nemôžu toto právo vykonávať. Podmienky ustanoví zákon.
 
(4) Zákon môže ustanoviť odchylnú úpravu práv uvedených v odsekoch 1 až 3 pre cudzincov.

(2) Občan členského štátu Európskej únie a jeho rodinný príslušník majú rovnaké právne postavenie v právnych vzťahoch vznikajúcich podľa tohto zákona ako občan Slovenskej republiky, ak tento zákon neustanovuje inak. 

(1) Rovnaké právne postavenie ako občan Slovenskej republiky má aj štátny príslušník tretích krajín (ďalej len „cudzinec“), ktorý je účastníkom právnych vzťahov vznikajúcich podľa tohto zákona, ak mu bolo udelené povolenie na zamestnanie a povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania. 
	Ú			
Č: 3
O: 3	3.Táto smernica sa nevzťahuje na žiadne dávky poskytované štátnymi alebo podobnými systémami, vrátane štátneho systému sociálneho zabezpečenia alebo sociálnej ochrany.
	n. a. 							
Č: 3
O: 4	4. Členské štáty môžu stanoviť, že pokiaľ ide o diskrimináciu z dôvodov zdravotného postihnutia alebo veku, sa táto smernica  nevzťahuje na ozbrojené sily.	D	

	

	 
				
Č: 4
O: 1	Požiadavky na povolanie
1. Bez ohľadu na článok 2(1) a (2) členské štáty môžu stanoviť, že rozdiel v zaobchádzaní, ktorý je založený na charakteristike súvisiacej s niektorým z dôvodov podľa článku 1 nie je diskrimináciou, keď pre povahu určitých dotknutých pracovných činnosti alebo kontext, v ktorom sa vykonávajú, táto charakteristika tvorí skutočnú a rozhodujúcu  požiadavku na povolanie/ zamestnanie pod podmienkou, že cieľ je oprávnený a požiadavka je primeraná.

	D	Ústava SR

311/2001 Z. z. 

návrh zákona o službách zamestnanosti	Č: 35
O: 2 

Č: 13
O: 3 a 4

Č:1

§ 13
O: 1

§ 14
O: 2
	(2) Zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností.

(3) Zákonné obmedzenia základných práv a slobôd musia platiť rovnako pre všetky prípady, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky.
(4) Pri obmedzovaní základných práv a slobôd sa musí dbať na ich podstatu a zmysel. Takéto obmedzenia sa môžu použiť len na ustanovený cieľ.

Fyzické osoby majú právo na prácu a na slobodnú voľbu zamestnania, na spravodlivé a uspokojivé pracovné podmienky a na ochranu proti nezamestnanosti. Tieto práva im patria bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného  zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia s výnimkou prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(1) Zamestnancom   patria   práva   vyplývajúce   z  pracovnoprávnych   vzťahov  bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného pôvodu alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.
	Ú			
Č: 4
O: 2	2. Členské štáty môžu ponechať v platnosti vnútroštátne právne predpisy účinné v deň prijatia tejto smernice alebo zabezpečiť nové právne predpisy, v ktorých zakotvia vnútroštátnu prax  existujúcu v deň prijatia tejto smernice podľa ktorých, v prípade pracovných činností v cirkvách alebo v iných verejných alebo súkromných organizáciách, ktorých duch (ethos) je založený na náboženstve alebo viere, rozdiel zaobchádzania vyplývajúci z náboženstva alebo viery nie je diskrimináciou, keď podľa povahy týchto činností alebo v kontexte, v ktorom sa vykonávajú, tvorí náboženstvo alebo viera osoby základnú oprávnenú a odôvodnenú požiadavku povolania s ohľadom na duch organizácie. Tento rozdiel v zaobchádzaní sa  uplatní so zreteľom na ústavné predpisy a princípy členského štátu ako aj na všeobecné právne zásady spoločenstva a nemal by odôvodňovať diskrimináciu na inom základe.

Ak sú ustanovenia tejto smernice inak splnené, nebude táto smernica na ujmu práva cirkví a iných verejných alebo súkromných organizácií, konajúcich v súlade s ústavou a právnym poriadkom štátu, ktorých duch je založený na náboženstve alebo viere, aby od osôb, ktoré pre ne pracujú, vyžadovali konanie v dobrej viere a lojalitu s duchom organizácie.
	D	Ústava SR 

311/2001 Z. z. 

 

313/2001 Z. z. 

308/1991 Z. z. 	Č: 24
O: 3

Č: 1

 

§ 2
O:1
P: g

§ 7
O:1, 2 a 3

	(3) Cirkvi a náboženské spoločnosti spravujú svoje záležitosti samy, najmä zriaďujú svoje orgány, ustanovujú svojich duchovných, zabezpečujú vyučovanie náboženstva a zakladajú rehoľné a iné cirkevné inštitúcie nezávisle od štátnych orgánov.

Fyzické osoby majú právo na prácu a na slobodnú voľbu zamestnania, na spravodlivé a uspokojivé pracovné podmienky a na ochranu proti nezamestnanosti. Tieto práva im patria bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného  zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia s výnimkou prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.

(1) Zamestnancom podľa tohto zákona sa môže stať fyzická osoba, ktorá 
g)	a ak ide o vyučovanie náboženstva, aj poverenie podľa vnútorných predpisov príslušnej cirkvi alebo náboženskej spoločnosti. 

(1) Osoby vykonávajúce duchovnú činnosť ju vykonávajú z poverenia cirkví a náboženských spoločností podľa ich vnútorných predpisov a všeobecne záväzných predpisov. 

(2) Cirkvi a náboženské spoločnosti posudzujú spôsobilosť osôb na výkon duchovenskej činnosti a podľa toho určujú ich zaradenie.

(3) Cirkvi a náboženské spoločnosti podľa svojich vnútorných predpisov ustanovujú osoby vykonávajúce duchovenskú činnosť a učiteľov náboženstva do funkcie, prípadne aj pre určitý územný obvod.
	Ú			
Č: 5
	Primerané prispôsobenia 
pre osoby so zdravotným postihnutím
Na uplatnenie zásady rovnakého zaobchádzania vo vzťahu k osobám so zdravotným postihnutím sa vykonajú primerané prispôsobenia Znamená to, že zamestnávatelia vykonajú podľa potreby jednotlivého prípadu vhodné opatrenia, aby umožnili osobe so zdravotným postihnutím vstúpiť, zúčastňovať sa alebo postupovať v zamestnaní alebo absolvovať odbornú prípravu, pokiaľ také opatrenia nie sú pre zamestnávateľa neúmerným bremenom. Toto bremeno nebude neúmerné, ak je dostatočne kompenzované opatreniami existujúcimi v rámci politiky zdravotne postihnutých v danom členskom štáte.
 
	N	Ústava SR

311/2001 Z. z. 

návrh zákona o službách zamestnanosti	Č: 38
O: 1 a 2

Č: 8
V: 3

§ 158
O: 1 a 2

§ 159
O: 1

§ 63
O: 1
P: a, b, d

§ 64
O: 1

§ 55
O: 1 a 3

	(1) Ženy, mladiství a osoby zdravotne postihnuté majú právo na zvýšenú ochranu zdravia pri práci a osobitné pracovné podmienky.

(2) Mladiství a osoby zdravotne postihnuté majú právo na osobitnú ochranu v pracovných vzťahoch a na pomoc pri príprave na povolanie.

Zamestnancom so zmenenou pracovnou schopnosťou zamestnávateľ zabezpečuje pracovné podmienky umožňujúce im uplatniť a rozvíjať ich schopnosti na prácu s ohľadom na ich zdravotný stav.

(1) Zamestnávateľ je povinný zamestnávať zamestnanca so zmenenou pracovnou schopnosťou na vhodných pracovných miestach a umožňovať mu výcvikom alebo štúdiom získanie potrebnej kvalifikácie, ako aj starať sa o jej zvyšovanie. Ďalej je zamestnávateľ povinný utvárať podmienky, aby zamestnanec mal možnosť pracovného uplatnenia, a zlepšovať vybavenie pracovísk, aby mohol dosahovať, ak je to možné, rovnaké pracovné výsledky ako ostatní zamestnanci a aby mu bola práca čo najviac uľahčená.

(2) Pre zamestnanca so zmenenou pracovnou schopnosťou, ktorého nemožno zamestnať za obvyklých pracovných podmienok, môže zamestnávateľ zriadiť chránenú dielňu alebo chránené pracovisko.

(1) Zamestnávateľ umožní zamestnancovi so zmenenou pracovnou schopnosťou teoretickú prípravu alebo praktickú prípravu (rekvalifikáciu) s cieľom zachovať, zvýšiť, rozšíriť alebo zmeniť doterajšiu kvalifikáciu alebo ju prispôsobiť technickému rozvoju na udržanie zamestnanca v pracovnom pomere.

(1) Zamestnávateľ je povinný
a)	zabezpečovať pre občanov so zdravotným postihnutím, ktorých zamestnáva, vhodné podmienky na výkon práce,
b)	vykonávať zaškoľovanie a prípravu na prácu občanov so zdravotným postihnutím a venovať osobitnú starostlivosť zvyšovaniu kvalifikácie počas ich zamestnávania,
d)	zamestnávať občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a); ak zamestnáva najmenej 20 zamestnancov a ak  úrad práce a sociálnych vecí v evidencii uchádzačov o zamestnanie vedie občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), v počte, ktorý predstavuje 3,2 % z celkového počtu jeho zamestnancov.

(1) Povinnosť zamestnávať občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) vo výške povinného podielu podľa § 63 ods. 1 písm. d) môže zamestnávateľ plniť aj zadaním zákazky vhodnej na zamestnávanie týchto občanov v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku.

(1) Chránená dielňa a chránené pracovisko sú pracoviská zriadené právnickou osobou alebo fyzickou osobou, v ktorých pracuje najmenej 50 % občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), ktorí nie sú schopní nájsť si zamestnanie na otvorenom trhu práce alebo pracoviská, na ktorých sa občania so zdravotným postihnutým podľa § 9 ods. 1 písm. a) zaškoľujú a v ktorých sú pracovné podmienky, vrátane nárokov na pracovný výkon prispôsobené zdravotnému stavu občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a). Za zriadenie chráneného pracoviska sa považuje aj zriadenie jednotlivého pracovného miesta, ktoré právnická osoba alebo fyzická osoba vytvorila alebo prispôsobila zdravotnému stavu občana so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a). Chránené pracovisko môže byť zriadené aj v domácnosti občana so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a). Postavenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska prizná úrad práce a sociálnych vecí na základe kladného posudku orgánu na ochranu zdravia.

(3) Chránená dielňa a chránené pracovisko sú určené predovšetkým na pracovné uplatnenie občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), ktorým zamestnávateľ nemôže poskytnúť vhodné zamestnanie na iných pracoviskách. V chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku môžu pracovať aj občania, ktorým sa poskytuje získanie odborných zručností, a zamestnanci, ktorí pre ohrozenie zdravia nie sú dočasne spôsobilí vykonávať doterajšie zamestnanie, ak pre nich zamestnávateľ nemá iné vhodné zamestnanie.
	Ú			
Č: 6
O: 1
P: a	 Odôvodnené rozdiely v zaobchádzaní 
z dôvodu veku
1. Bez ohľadu na článok 2(2) členské štáty môžu stanoviť, že rozdiely v zaobchádzaní z dôvodu veku nie sú diskrimináciou, ak v kontexte vnútroštátnych právnych predpisov sú objektívne a primerane odôvodnené oprávneným cieľom, vrátane zákonnej politiky zamestnanosti, trhu práce a cieľov odbornej prípravy a ak prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa sú primerané a nevyhnutné.

Takéto rozdiely v zaobchádzaní môžu okrem iného zahrňovať:

(a) stanovenie osobitných podmienok prístupu k zamestnaniu a odbornej príprave, zamestnaniu a povolaniu, vrátane podmienok prepúšťania a odmeňovania, pre mladých a starších pracovníkov a osoby s opatrovateľskými povinnosťami, aby sa podporila ich profesionálna integrácia alebo aby sa zabezpečila ich ochrana;

	D	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti

 

	§ 11 
O: 2

§ 172

§ 173

§ 174
O: 1

§ 175

 

§ 8
O: 1
P: a až c

§ 50
O: 1
	(2) Spôsobilosť fyzickej osoby mať v pracovnoprávnych vzťahoch práva a povinnosti ako zamestnanec a spôsobilosť vlastnými právnymi úkonmi nadobúdať tieto práva a brať na seba tieto povinnosti vzniká, ak ďalej nie je ustanovené inak, dňom, keď fyzická osoba dovŕši 15 rokov veku; zamestnávateľ však nesmie dohodnúť ako deň nástupu do práce deň, ktorý by predchádzal dňu, keď fyzická osoba skončí povinnú školskú dochádzku.

Výpoveď daná mladistvému zamestnancovi i okamžité skončenie pracovného pomeru s mladistvým zamestnancom zo strany zamestnávateľa sa musia dať na vedomie aj jeho zákonnému zástupcovi. Ak pracovný pomer skončí mladistvý zamestnanec výpoveďou, okamžitým skončením pracovného pomeru, v skúšobnej dobe alebo ak sa má jeho pracovný pomer skončiť dohodou, je zamestnávateľ povinný vyžiadať si vyjadrenie zákonného zástupcu.

Zamestnávateľ môže zamestnávať mladistvých zamestnancov len prácami, ktoré sú primerané ich fyzickému a rozumovému rozvoju, neohrozujú ich mravnosť, a poskytuje im pri práci zvýšenú starostlivosť. To isté platí aj pre školy a občianske združenia podľa osobitného predpisu, ak v rámci svojej účasti na výchove
mládeže organizujú práce mladistvých.

(1) Zamestnávateľ nesmie zamestnávať mladistvých zamestnancov prácou nadčas, nočnou prácou a nesmie im nariadiť alebo s nimi dohodnúť pracovnú pohotovosť. Výnimočne môžu mladiství zamestnanci starší ako 16 rokov vykonávať nočnú prácu nepresahujúcu jednu hodinu, ak je to potrebné na ich výchovu na povolanie. Nočná práca mladistvého zamestnanca musí bezprostredne nadväzovať na jeho prácu pripadajúcu podľa rozvrhu pracovných zmien na denný čas.

(1) Mladistvý zamestnanec nesmie byť zamestnávaný prácami pod zemou pri ťažbe nerastov alebo pri razení tunelov a štôlní.

(2) Mladistvý zamestnanec nesmie byť zamestnávaný prácami, ktoré so zreteľom na anatomické, fyziologické a psychické zvláštnosti v tomto veku sú pre neho neprimerané, nebezpečné alebo jeho zdraviu škodlivé.

(3) Zoznamy prác a pracovísk, ktoré sú zakázané mladistvým zamestnancom ustanoví nariadenie vlády.

(4) Zamestnávateľ nesmie zamestnávať mladistvých zamestnancov ani prácami, pri ktorých sú vystavení zvýšenému nebezpečenstvu úrazu alebo pri ktorých výkone by mohli vážne ohroziť bezpečnosť a zdravie spoluzamestnancov alebo iných osôb.

(1) Znevýhodnený uchádzač o zamestnanie na účely tohto zákona je uchádzač o zamestnanie, ktorý je
a)	občan mladší ako 25 rokov veku, ktorý skončil sústavnú prípravu na povolanie v dennej forme štúdia pred menej ako dvomi rokmi a nezískal svoje prvé pravidelne platené zamestnanie (ďalej len „absolvent školy“),
b)	občan starší ako 50 rokov veku,
c)	občan vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie  najmenej 12 mesiacov  z posledných 16 mesiacov od zaradenia do evidencie uchádzačov o zamestnanie (ďalej len „dlhodobo nezamestnaný občan“),

(1) Príspevok na zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie podľa § 8 sa poskytuje zamestnávateľovi, ktorý príjme znevýhodneného uchádzača o zamestnanie do pracovného pomeru na vytvorené pracovné miesto (ďalej len „príspevok“). Príspevok sa poskytuje mesačne vo výške najviac 100 % celkovej ceny práce na jedného znevýhodneného uchádzača o zamestnanie prijatého zamestnávateľom na vytvorené pracovné miesto.
	Ú			
Č: 6
O: 1 
P: b	 (b) stanovenie podmienok minimálneho veku, odbornej praxe alebo rokov služby pre prístup k zamestnaniu alebo k určitým výhodám, ktoré so zamestnaním súvisia;

	D	311/2001 Z. z.

	§ 11
O:  2

	Spôsobilosť fyzickej osoby mať v pracovnoprávnych vzťahoch práva a povinnosti ako zamestnanec a spôsobilosť vlastnými právnymi úkonmi nadobúdať tieto práva a brať na seba tieto povinnosti vzniká, ak ďalej nie je ustanovené inak, dňom, keď fyzická osoba dovŕši 15 rokov veku; zamestnávateľ však nesmie dohodnúť ako deň nástupu do práce deň, ktorý by predchádzal dňu, keď fyzická osoba skončí povinnú školskú dochádzku.
	Ú			
Č: 6
O: 1
P: c	 (c) stanovenie hornej vekovej hranice uchádzačov, ktorá vyplýva z osobitných požiadaviek odbornej prípravy pre obsadzované miesto alebo z nutnosti primeranej doby zamestnania pred odchodom do dôchodku.
	D							
Č: 6
O: 2	2. Bez ohľadu na článok 2 (2), členské štáty môžu určiť, že v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia stanovenie veku pre možnosť alebo nárok na odchod do starobného alebo invalidného dôchodku, vrátane stanovenia odlišných vekových hraníc v uvedených systémoch pre zamestnancov alebo skupiny alebo kategórie zamestnancov a využitie vekového kritéria v kontexte takýchto systémov v poistných matematických výpočtoch nie je diskrimináciou na základe veku za predpokladu, že dôsledkom tohto nebude diskriminácia na základe pohlavia.
	D	413/2002 Z. z. 	§ 70
O: 1 a 2	(1) Poistenec má nárok na starobný dôchodok, ak bol dôchodkovo poistený najmenej 25 rokov a dovŕšil vek potrebný na nárok ne starobný dôchodok (ďalej len „dôchodkový vek“). 

(2) Dôchodkový vek je 60 rokov veku poistenca, ak tento zákon neustanovuje inak.	Ú			
Č: 7
O: 1
	Pozitívne konanie
1. Zásada rovnakého zaobchádzania nebude brániť žiadnemu členskému štátu, aby s cieľom zabezpečiť úplnú rovnosť v praxi naďalej ponechal v platnosti alebo prijal osobitné opatrenia na zamedzenie alebo kompenzáciu nevýhod súvisiacich s niektorým z dôvodov podľa článku 1
	n. a.		 

Č: 7
O: 2 	2. Pokiaľ ide o osoby so zdravotným postihnutím, zásada rovnakého zaobchádzania nebude mať vplyv na právo členských štátov ponechať v platnosti alebo prijať predpisy o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci alebo na opatrenia zamerané na vytvorenie alebo zachovanie predpisov alebo zariadení na ochranu alebo podporu ich integrácie do pracovného prostredia.

	n. a.	Ústava SR

330/1996 Z. z. 

	Č: 38
O: 1 a 2

§ 8a
O: 1
P: c, p	(1) Ženy, mladiství a osoby zdravotne postihnuté majú právo na zvýšenú ochranu zdravia pri práci a osobitné pracovné podmienky.

(2) Mladiství a osoby zdravotne postihnuté majú právo na osobitnú ochranu v pracovných vzťahoch a na pomoc pri príprave na povolanie.

(1) Zamestnávateľ je  v záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci povinný dodržiavať povinnosti ustanovené osobitnými predpismi a ďalej je povinný
c)	zisťovať nebezpečenstvá a ohrozenia, posudzovať riziko a vypracovať písomný dokument o posúdení rizika u všetkých zamestnancov, najmä pri osobitných skupinách zamestnancov. Osobitnými skupinami zamestnancov sú najmä tehotné ženy, matky do konca deviateho mesiaca po pôrode, dojčiace ženy, mladiství a zamestnanci so zmenenou pracovnou schopnosťou.
p)	venovať zvýšenú pozornosť zamestnancom na odlúčených pracoviskách, zamestnancom, ktorí pracujú na pracovisku sami, a osobitným skupinám zamestnancov.
	Ú			
Č: 8
O: 1
	Minimálne požiadavky
1. Členské štáty môžu zaviesť alebo ponechať v platnosti predpisy, ktoré sú pre ochranu zásady rovnakého zaobchádzania výhodnejšie než ustanovenia tejto smernice.
Vykonávanie tejto smernice za žiadnych okolností nie je dôvodom na zníženie úrovne ochrany proti diskriminácii už poskytovanej členskými štátmi v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.
	N	Ústava SR

350/1996 Z. z.

	Č: 7
O: 4 a 5

§ 88
O: 2

	(4) Na platnosť medzinárodných zmlúv o ľudských právach a základných slobodách, medzinárodných politických zmlúv, medzinárodných zmlúv vojenskej povahy, medzinárodných zmlúv, z ktorých vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách, medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy, medzinárodných zmlúv, na ktorých vykonanie je potrebný zákon, a medzinárodných zmlúv, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, sa vyžaduje pred ratifikáciou súhlas Národnej rady Slovenskej republiky.

(5) Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon, a medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, majú prednosť pred zákonmi.

(2) Ak vláda predkladá národnej rade na schválenie podľa odseku 1 medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách, medzinárodnú zmluvu, na vykonanie  ktorej nie je potrebný zákon, a medzinárodnú zmluvu ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, ktoré majú prednosť pred zákonmi, musí byť takáto zmluva predložená spolu s doložkou prednosti. Doložka prednosti obsahuje posúdenie takejto zmluvy z hľadiska jej prednosti voči konkrétnym zákonom a jej vplyvu na právny poriadok Slovenskej republiky.

	Ú			
K:  II
Č: 9
O: 1	II. OPRAVNÉ PROSTRIEDKY A VYNÚTENIE PRÁVA

Ochrana práv
1. Členské štáty zabezpečia, aby súdne a/alebo správne konania vymáhania povinností podľa tejto smernice, keď to považujú za vhodné aj vrátane zmierovacieho konania, boli dostupné pre všetky osoby, ktoré sa cítia poškodené z dôvodu opomenutia uplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, a to aj keď sa už skončil vzťah, v ktorom sa napadnutá diskriminácia vyskytla.
	N	Ústava SR

návrh zákona o službách zamestnanosti
	Č: 46
O: 1 a 2

Č: 142
O: 1

Č: 127
O: 1

§ 14
O: 7 a 8	(1) Každý sa môže domáhať zákonom ustanoveným postupom svojho práva na nezávislom a nestrannom súde a v prípadoch ustanovených zákonom na inom orgáne Slovenskej republiky.

(2) Kto tvrdí, že bol na svojich právach ukrátený rozhodnutím orgánu verejnej správy, môže sa obrátiť na súd, aby preskúmal zákonnosť takéhoto rozhodnutia, ak zákon neustanoví inak. Z právomoci súdu však nesmie byť vylúčené preskúmanie rozhodnutí týkajúcich sa základných práv a slobôd.

(1) Súdy rozhodujú v občianskoprávnych a trestnoprávnych veciach; súdy preskúmavajú aj zákonnosť rozhodnutí orgánov verejnej správy a zákonnosť rozhodnutí, opatrení alebo iných zásahov orgánov verejnej moci, ak tak ustanoví zákon.

(1) Ústavný súd rozhoduje o sťažnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb, ak namietajú porušenie svojich základných práv alebo slobôd, alebo ľudských práv a základných slobôd vyplývajúcich z medzinárodnej zmluvy, ktorú Slovenská republika ratifikovala a bola vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom, ak o ochrane týchto práv a slobôd nerozhoduje iný súd.

(7) Občan má právo podať úradu práce a sociálnych vecí sťažnosť v súvislosti s porušením práv a povinností ustanovených v odsekoch 1 až 6; úrad práce a sociálnych vecí je povinný  na sťažnosť občana bez zbytočného odkladu odpovedať, vykonať nápravu, upustiť od  takého konania a odstrániť  jeho následky.

(8) Občan, ktorý sa cíti poškodený v dôsledku nedodržania podmienok ustanovených v odsekoch 1 až 6, môže sa domáhať svojich práv na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Ak občan, ktorý sa považuje za poškodeného z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, preukáže súdu skutočnosti, z ktorých možno odvodiť, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, je povinnosťou úradu práce a sociálnych vecí preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.
	Ú		

	
Č: 9
O: 2	2. Členské štáty zabezpečia, aby sa združenia, organizácie alebo iné právnické osoby, ktoré podľa kritérií stanovených vnútroštátnymi predpismi majú oprávnený záujem na dodržovaní ustanovení tejto smernice, mohli so súhlasom poškodenej osoby angažovať buď v jej mene, alebo na jej podporu v každom súdnom alebo správnom konaní určenom na vynútenie záväzkov podľa tejto smernice.
	N	Občiansky súdny poriadok	§ 92
O: 1

§ 93
O: 1 a 2	(1) Na návrh účastníka môže súd pripustiť, aby do konania pristúpil ďalší účastník. Súhlas toho, kto má takto do konania vstúpiť, je potrebný, ak má vystupovať na strane navrhovateľa. 

(1)  Ako vedľajší účastník môže sa popri navrhovateľovi alebo odporcovi zúčastniť konania ten, kto má právny záujem na jeho výsledku, pokiaľ o nejde o konanie o rozvod, neplatnosť manželstva alebo určenie, či tu manželstvo je alebo nie je.

(2)  Do konania vstúpi buď z vlastného podnetu alebo na výzvu niektorého z účastníkov urobenú prostredníctvom súdu. O prípustnosti  vedľajšieho účastníctva  súd rozhodne len na návrh.
	Ú			
Č: 9
O: 3	3. Odseky 1 a 2 nemajú žiadny vplyv na vnútroštátne pravidlá  vzťahujúce sa na lehoty podaní, ktoré sa týkajú zásady rovnakého zaobchádzania.
	n. a.							
Č: 10
O: 1 	 Dôkazné bremeno
1. Členské štáty príjmu také potrebné opatrenia, aby v súlade so ich vnútroštátnymi súdnymi systémami bolo na žalovanom, aby preukázal, že neporušil zásadu rovnakého zaobchádzania, keď osoby, ktoré sa cítia poškodené z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania predložia súdu alebo inému príslušnému orgánu skutočnosti, z ktorých možno dôvodne usudzovať, že k priamej alebo nepriamej diskriminácii došlo.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti	§ 14
O: 8	(8) Občan, ktorý sa cíti poškodený v dôsledku nedodržania podmienok ustanovených v odsekoch 1 až 6, môže sa domáhať svojich práv na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Ak občan, ktorý sa považuje za poškodeného z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, preukáže súdu skutočnosti, z ktorých možno odvodiť, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, je povinnosťou úradu práce a sociálnych vecí preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.
	Ú			
Č: 10
O: 2	2. Odsek 1 nebude brániť členským štátom, aby zaviedli pravidlá dokazovania, ktoré  sú pre žalobcov výhodnejšie.
	D							
Č: 10
O: 3	3. Odsek 1 sa nevzťahuje na trestné konania
	N	Ústava SR

Trestný poriadok 	Č: 50
O: 1

§ 180
O: 1

§ 181
O: 1

§ 207 až 251a

§ 220
O: 2
	(1) Len súd rozhoduje o vine a treste za trestné činy. 

(1) Trestné stíhanie pred súdom sa koná len na podklade obžaloby, ktorú podáva a pred súdom zastupuje prokurátor.

(1) Podanú obžalobu treba na súde najskôr preskúmať z toho hľadiska, či pre ďalšie konanie poskytuje spoľahlivý podklad, najmä preveriť, či prípravné konanie, ktoré jej predchádzalo, bolo vykonané spôsobom zodpovedajúcim tomuto zákonu a či jeho výsledky dostatočne odôvodňujú postavenie obvineného pred súd. Na to slúži predbežné prejednanie obžaloby.  

Dokazovanie
•	Výsluch obžalovaného
•	Vykonávanie ďalších dôkazov
•	Súčinnosť strán pri dokazovaní
•	Osobitné ustanovenie o vykonávaní dôkazov

(2) Súd pri svojom rozhodnutí smie prihliadať len na skutočnosti, ktoré boli prebrané na hlavnom pojednávaní, a opierať sa o dôkazy, ktoré boli na hlavnom pojednávaní vykonané.   
	Ú			
Č: 10
O: 4	4. Odseky 1, 2 a 3  platia aj na všetky právne konania, ktoré sa začali podľa článku 9(2).
	N							
C:10
O: 5

	5. Členské štáty nemusia uplatňovať odsek 1 v konaniach, keď je povinnosťou súdu alebo príslušného orgánu, aby vyšetril skutkovú podstatu prípadu.
	D							
C:11
	Viktimizácia (prenasledovanie)
Členské štáty zavedú do svojho vnútroštátneho právneho systému opatrenia, ktoré sú potrebné na ochranu pracovníkov proti prepusteniu alebo inému nepriateľskému zaobchádzaniu zamestnávateľa ako reakcii na sťažnosť v podniku alebo na každé právne konanie, ktorého cieľom je presadenie zásady rovnakého zaobchádzania. 
	N	Ústava SR

311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti
	Č: 12
O: 4

Č: 9
druhá veta

§ 13
O: 7

§ 14
O: 9	(4) Nikomu nesmie byť spôsobená ujma na právach pre to, že uplatňuje svoje základné práva a slobody. 

Zamestnávatelia nesmú znevýhodňovať a poškodzovať zamestnancov preto, že zamestnanci uplatňujú svoje práva
vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov.

(7) Zamestnávateľ nesmie zamestnanca postihovať alebo znevýhodňovať preto, že zamestnanec uplatňuje svoje práva vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov.
             
(9) Úrad práce a sociálnych vecí nesmie občana postihovať alebo znevýhodňovať preto, že občan uplatňuje svoje práva vyplývajúce z práva na zamestnanie.
 	Ú			
C:12	Šírenie informácií
Členské štáty sa postarajú, aby sa na celom ich území predpisy prijaté podľa tejto smernice spolu s príslušnými predpismi platnými pre túto oblasť dostali všetkými vhodnými prostriedkami do pozornosti dotknutých osôb, napríklad na pracovisku.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti 	§ 62
O: 2	(2) Zamestnávateľ nesmie zverejňovať ponuky zamestnania, ktoré obsahujú akékoľvek obmedzenia a diskrimináciu podľa rasy, farby pleti, pohlavia, veku, jazyka, viery a náboženstva, zdravotného stavu, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu, manželského stavu.
	U			
C:13
O: 1	Sociálny dialóg
1. Členské štáty v súlade so svojimi národnými tradíciami a zvyklosťami vykonajú vhodné opatrenia na podporu dialógu sociálnych partnerov s cieľom pestovať uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania, vrátane využitia monitoringu prevádzky na pracovisku, kolektívnych zmlúv, pravidiel správania sa a výskumu alebo výmeny skúseností a dobrej praxe.
	N	311/2001 Z. z. 	Č: 4

§ 229
O: 4 až 6

§ 230
O: 3

§ 233
O: 1 a 3	Zamestnanci alebo zástupcovia zamestnancov majú právo  na poskytovanie informácii o  hospodárskej a finančnej situácii zamestnávateľa a o predpokladanom vývoji jeho činnosti,  a to  zrozumiteľným spôsobom  a vo vhodnom čase. Zamestnanci sa môžu  vyjadrovať a predkladať svoje  návrhy k pripravovaným rozhodnutiam zamestnávateľa, ktoré môžu  ovplyvniť ich postavenie v pracovnoprávnych vzťahoch.

(4) Zamestnanci sa zúčastňujú prostredníctvom príslušného odborového orgánu, zamestnaneckej rady alebo zamestnaneckého dôverníka na utváraní spravodlivých a uspokojivých pracovných podmienok
a)	spolurozhodovaním, 
b)	prerokovaním,
c)	právom na informácie,
d)	kontrolnou činnosťou.

(5) Zamestnanci sú oprávnení prostredníctvom zástupcov zamestnancov uplatňovať svoje práva vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov alebo obdobných vzťahov, ak zákon neustanoví inak.
 
(6) Zamestnanci majú právo na kolektívne vyjednávanie len prostredníctvom príslušného odborového orgánu.

(3) Odborový orgán je orgán odborovej organizácie. Pri kolektívnom vyjednávaní zastupuje záujmy všetkých zamestnancov.

(1) Zamestnanecká rada je orgán, ktorý zastupuje všetkých zamestnancov zamestnávateľa. 

(3) U zamestnávateľa, ktorý zamestnáva menej ako 50 zamestnancov a najmenej päť zamestnancov môže pôsobiť zamestnanecký dôverník. Práva a povinnosti zamestnaneckého dôverníka sú rovnaké ako práva a povinnosti zamestnaneckej rady.
	Ú			
C:13
O: 2	2. Ak je to v súlade s tradíciami a zvyklosťami jednotlivého štátu, členské štáty vyzvú sociálnych partnerov, bez zasahovania do ich autonómie, aby na primeranej úrovni spadajúcej do rámca kolektívneho vyjednávania uzatvárali zmluvy, v ktorých zakotvia proti-diskriminačné pravidlá pre oblasti podľa článku 3. Tieto zmluvy budú rešpektovať minimálne požiadavky, stanovené touto smernicou a príslušnými vnútroštátnymi vykonávacími predpismi.
	n. a.	311/2001 Z. z.

2/1991 Zb.  	§ 231
O: 1

§ 4
O: 2	(1) Odborový orgán uzatvára so zamestnávateľom kolektívnu zmluvu, ktorá upravuje pracovné podmienky vrátane mzdových podmienok a podmienky zamestnávania, vzťahy medzi zamestnávateľmi a zamestnancami, vzťahy medzi zamestnávateľmi alebo ich organizáciami a jednou organizáciou alebo  viacerými organizáciami zamestnancov výhodnejšie, ako upravuje tento zákon alebo iný pracovnoprávny predpis, ak to tento zákon alebo iný pracovnoprávny predpis výslovne nezakazuje alebo ak z ich ustanovení nevyplýva, že sa od nich nemožno odchýliť. Nároky, ktoré vznikli z kolektívnej zmluvy jednotlivým zamestnancom, sa uplatňujú a uspokojujú ako ostatné nároky zamestnancov z pracovného pomeru. Pracovná zmluva je neplatná v tej časti, v ktorej upravuje nároky zamestnanca v menšom rozsahu než kolektívna zmluva.

(2)  Neplatná je kolektívna zmluva v tej časti, ktorá
a)	je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
b)	upravuje nároky zamestnancov v menšom rozsahu než kolektívna zmluva vyššieho stupňa.
	Ú			
C:14	Dialóg s mimovládnymi organizáciami
Členské štáty vyzvú na dialóg  príslušné mimovládne organizácie, ktoré majú, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou, oprávnený záujem zúčastniť sa na boji proti diskriminácii z ktoréhokoľvek z dôvodov podľa článku 1 s cieľom podporovať dodržovanie zásady rovnakého zaobchádzania.
	n. a.							
K:III
C:15
O: 1
	III. OSOBITNÉ USTANOVENIA
Severné Írsko
1. V záujme vysporiadania sa s nedostatočným zastúpením jedného z najväčších náboženských spoločenstiev Severného Írska v policajnej službe, nebudú diskrimináciou rozdiely v zaobchádzaní pri nábore do tejto služby, vrátane náboru jej pomocného personálu, pokiaľ toto rozdielne zaobchádzanie výslovne dovoľujú vnútroštátne právne predpisy.
	n. a.							
C:15
O: 2	V záujme udržania rovnováhy v zamestnanosti pre učiteľov v Severnom Írsku a ďalšieho vyrovnávania historických rozdielov medzi jeho veľkými náboženskými spoločenstvami, nebudú ustanovenia o náboženstve a viere v tejto smernici platiť pre nábor učiteľov v školách v Severnom Írsku, pokiaľ to výslovne dovoľujú vnútroštátne právne predpisy.
	n. a.							
K: IV
C:16
P: a	IV. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Zhoda
Členské štáty príjmu potrebné opatrenia, aby zabezpečili:

(a) zrušenie všetkých zákonov, iných predpisov a administratívnych opatrení, ktoré odporujú zásade rovnakého zaobchádzania;

	N	Ústava SR	Č: 125
O: 1, 2, 3 a 6

	(1) Ústavný súd rozhoduje o súlade 
a)	zákonov  s  ústavou,  s  ústavnými  zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými  vyslovila  súhlas  Národná rada Slovenskej republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, 
b)	nariadení  vlády,  všeobecne  záväzných právnych predpisov ministerstiev a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, 
c)	všeobecne  záväzných  nariadení  podľa  čl.  68  s ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, ak o nich nerozhoduje iný súd, 
d)	všeobecne  záväzných právnych predpisov miestnych orgánov štátnej správy a všeobecne  záväzných  nariadení  orgánov  územnej  samosprávy podľa čl. 71 ods. 2   s   ústavou,  s  ústavnými  zákonmi,  s medzinárodnými  zmluvami vyhlásenými  spôsobom  ustanoveným  zákonom,  so  zákonmi,  s nariadeniami vlády   a  so  všeobecne  záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy, ak o nich nerozhoduje iný  súd.

(2)  Ak  ústavný  súd  prijme  návrh  na  konanie  podľa  odseku  1,  môže pozastaviť  účinnosť  napadnutých  právnych  predpisov,  ich  častí,  prípadne niektorých  ich  ustanovení,  ak ich ďalšie uplatňovanie môže ohroziť základné práva   a   slobody,  ak  hrozí  značná  hospodárska  škoda  alebo  iný  vážny nenapraviteľný následok.

(3)   Ak  ústavný  súd  svojím  rozhodnutím  vysloví,  že  medzi  právnymi predpismi  uvedenými  v  odseku 1 je nesúlad, strácajú príslušné predpisy, ich časti,  prípadne niektoré ich ustanovenia účinnosť. Orgány, ktoré tieto právne predpisy  vydali,  sú  povinné  do šiestich mesiacov od vyhlásenia rozhodnutia ústavného  súdu  uviesť  ich  do  súladu  s ústavou,  s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými  zmluvami  vyhlásenými spôsobom ustanoveným zákonom, a ak ide o predpisy  uvedené  v  odseku  1  písm. b) a c), aj s inými zákonmi, a ak ide o predpisy  uvedené  v odseku 1 písm. d), aj s nariadeniami vlády a so všeobecne záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a  ostatných ústredných orgánov štátnej  správy.  Ak  tak neurobia, také predpisy, ich časti alebo ustanovenia strácajú platnosť po šiestich mesiacoch od vyhlásenia rozhodnutia.

(6)  Rozhodnutie ústavného súdu vydané podľa odsekov 1, 2 a 5 sa vyhlasuje spôsobom   ustanoveným   na   vyhlasovanie  zákonov.  Právoplatné  rozhodnutie ústavného súdu je všeobecne záväzné.
	Ú			
C:16
P: a	(b)vyhlásenie, alebo možnosť vyhlásiť za neplatné alebo zmeniť a doplniť všetky ustanovenia odporujúce zásade rovnakého zaobchádzania, ktoré sú zahrnuté do zmlúv alebo kolektívnych zmlúv, vnútorných pravidiel podnikov alebo pravidiel vzťahujúcich sa na slobodné povolania a profesie a na zamestnanecké a zamestnávateľské organizácie.
	N	2/1991 Zb.

	§ 4
O: 2
	(2)  Neplatná je kolektívna zmluva v tej časti, ktorá
a)	je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
b)	upravuje nároky zamestnancov v menšom rozsahu než kolektívna zmluva vyššieho stupňa.				
C:17	Sankcie
Členské štáty ustanovia pravidlá ukladania sankcií za porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a vykonajú všetky opatrenia potrebné na ich uplatňovanie. Sankcie, ktorých súčasťou môže byť náhrada za ujmu pre obeť, musia byť účinné, primerané a odstrašujúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia komisii najneskôr do 2. decembra 2003 a bezodkladne všetky neskoršie zmeny a doplnky, ktoré majú na ne vplyv.
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti

95/2000 Z. z. 	§ 13
O: 6 a 7

§ 14
O: 7 a 8

§ 17
O: 1
P: a, c	(6) Zamestnanec má právo podať zamestnávateľovi sťažnosť v súvislosti s porušením práv a povinností ustanovených v odsekoch 1 až 5; zamestnávateľ je povinný na sťažnosť zamestnanca bez zbytočného odkladu odpovedať, vykonať nápravu, upustiť od takého konania a odstrániť jeho následky.

(7) Zamestnanec, ktorý sa cíti poškodený v dôsledku nedodržania podmienok ustanovených v odsekoch 1 až 5, môže sa domáhať svojich práv na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Ak zamestnanec, ktorý sa považuje za poškodeného z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania preukáže súdu skutočnosti, z ktorých možno odvodiť, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, je povinnosťou zamestnávateľa preukázať, že nedošlo k porušeniu princípu rovnakého zaobchádzania. 

(7) Občan má právo podať úradu práce a sociálnych vecí sťažnosť v súvislosti s porušením práv a povinností ustanovených v odsekoch 1 až 6; úrad práce a sociálnych vecí je povinný  na sťažnosť občana bez zbytočného odkladu odpovedať, vykonať nápravu, upustiť od  takého konania a odstrániť  jeho následky.

(8) Občan, ktorý sa cíti poškodený v dôsledku nedodržania podmienok ustanovených v odsekoch 1 až 6, môže sa domáhať svojich práv na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Ak občan, ktorý sa považuje za poškodeného z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, preukáže súdu skutočnosti, z ktorých možno odvodiť, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, je povinnosťou úradu práce a sociálnych vecí preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.

(1) Inšpektorát práce je oprávnený uložiť pokutu
a)	zamestnávateľovi za porušenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona, z predpisov uvedených v § 2 ods. 1 písm. a) alebo za porušenie záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv až do 1 000 000 Sk, a ak v dôsledku toho porušenia došlo k smrteľnému pracovnému úrazu zamestnanca, najmenej 100 000 Sk; za nesplnenie povinnosti uloženej podľa § 13 ods. 2 písm. g) a h) a odseku 3 písm. b) až d) možno pokutu zvýšiť až na dvojnásobok,
c)	vedúcim zamestnancom, ktorí svojím zavinením porušili povinnosti vyplývajúce z predpisov uvedených v § 2 ods. 1 písm. a), záväzky vyplývajúce z kolektívnej zmluvy, dali pokyn na také porušenie alebo zatajili skutočnosti dôležité na výkon inšpekcie práce, až do trojnásobku ich priemerného mesačného zárobku,	U			
C:18	Vykonávanie
Členské štáty príjmu zákony, iné predpisy a a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 2. decembra 2003 alebo, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa kolektívnych zmlúv, môžu na spoločnú žiadosť sociálnych partnerov poveriť ich zavedením tejto smernice do praxe. V takých prípadoch členské štáty zabezpečia, aby najneskôr 2. decembra 2003 sociálni partneri zaviedli potrebné opatrenia dohodou, pričom sú členské štáty povinné vykonať všetky potrebné opatrenia, aby mohli kedykoľvek garantovať výsledky uložené touto smernicou. Bez odkladu budú o tom informovať komisiu.
Aby sa splnili osobitné podmienky, členské štáty môžu podľa potreby mať dodatočnú lehotu 3 roky od 2. decembra 2003, to jest spolu 6 rokov na to, aby zaviedli do praxe ustanovenia tejto smernice o diskriminácii založenej na veku a zdravotnom postihnutí. V takom prípade  o tom bezodkladne informujú komisiu. Členský štát, ktorý sa rozhodne využiť túto dodatočnú lehotu, podá každoročne komisii správu o krokoch, ktoré uskutočňuje na odstránenie diskriminácie založenej na veku a zdravotnom postihnutí a o pokroku, ktorý sa dosahuje pri vykonávaní tejto smernice. Komisia o tom každoročne informuje radu. 
Takéto opatrenia prijaté členskými štátmi musia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo sa k nim doloží takýto odkaz pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty stanovia spôsob ako sa  takýto odkaz vytvorí.
	n. a.							
C:19
O: 1	Správa
1. Najneskôr do 2. decembra 2005 a potom vždy po piatich rokoch členské štáty oznámia komisii všetky potrebné informácie, aby komisia vypracovala správu o uplatňovaní tejto smernice pre Európsky parlament a radu.
	n. a.							
C:19
O: 2	2. Komisia vo svojej správe primerane zohľadní stanoviská sociálnych partnerov a príslušných mimovládnych organizácií. V súlade so zahrnutím zásady rodovej rovnosti (principle of gender mainstreaming) v tejto správe posúdi inter alia  i dopad prijatých opatrení na mužov a ženy. So zreteľom na získané informácie  táto správa, podľa potreby, má obsahovať návrhy na zmenu a aktualizáciu tejto smernice.

	n. a.							
C: 20	Účinnosť
Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
	n. a.							
C: 21	Adresáti
Táto smernica je adresovaná členským štátom.
	n. a.							

TABUĽKA ZHODY
právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
	
SMERNICA RADY  76/207/EHS z 9. februára 1976
o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a  pracovných podmienok

COUNCIL DIRECTIVE 76/207/EEC of 9 February 1976 
on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
	•	návrh zákona o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
•	zákon č. 311/2001 Z. z.  Zákonník práce v znení neskorších predpisov
•	Ústava Slovenskej republiky v znení neskorších ústavných zákonov
•	zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov
•	zákon NR SR č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov
•	zákon č. 386/1997 Z. z. o ďalšom vzdelávaní a o zmene zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení zákona č. 70/1997 Z. z. 	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Č: 1
O: 1 	1. Účelom tejto smernice je uviesť v členských štátoch do platnosti zásadu rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky, ako aj o sociálne zabezpečenie za podmienok uvedených v odseku 2. Táto zásada sa ďalej uvádza len ako „zásada rovnakého zaobchádzania”.
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti

	Č: 6

§ 14
O: 1 a 2

	Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky. Ženám sa zabezpečujú pracovné podmienky umožňujúce im účasť na práci s ohľadom na ich fyziologické predpoklady, a s ohľadom na ich spoločenskú funkciu v materstve a ženám a mužom s ohľadom na ich rodinné povinnosti pri výchove detí a starostlivosti o ne.

(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
a)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
b)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú pre uplatnenie  na trhu práce,
c)	dávku v nezamestnanosti, ak spĺňa podmienky ustanovené osobitným predpisom.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.
	Ú		Rovnosť zaobchádzania s mužmi a ženami v oblasti sociálneho zabezpečenia je podrobnejšie upravená smernicami  79/7/EHS, 86/378/EHS.
V slovenskom právnom poriadku sú  zásady zakotvené v týchto smerniciach premietnuté najmä v zákonoch z oblasti sociálneho zabezpečenia (zákon  č. 123/1996 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení). 	
Č: 1
O: 2	2. S cieľom zabezpečiť postupné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením rada prijme na základe návrhu komisie ustanovenia, ktoré vymedzujú podstatu, rozsah a spôsoby uplatňovania tejto zásady.
	n. a.							
Č: 2
O: 1	1. Na účely ďalej uvádzaných ustanovení sa zásadou rovnakého zaobchádzania rozumie, že neexistuje žiadna priama ani nepriama diskriminácia z dôvodu pohlavia, najmä s odvolaním sa na manželský alebo rodinný stav.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti	§ 14
O: 4	(4) Na účely zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 2 sa priamou diskrimináciou rozumie, ak sa s občanom zaobchádza menej priaznivo, ako sa zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s iným občanom v porovnateľnej situácii. Nepriamou diskrimináciou je konanie, ktoré zvýhodňuje alebo znevýhodňuje jedného občana v porovnaní s druhým občanom na základe rozlišovania podľa diskriminačných dôvodov uvedených v odseku 2 pri navonok pôsobiacom rovnakom prístupe k obidvom občanom. Za priamu diskrimináciu alebo nepriamu diskrimináciu sa považuje aj pokyn na diskrimináciu občana.
	Ú			
Č: 2
O: 2	2. Táto smernica sa nedotýka práva členských štátov vylúčiť z oblasti jej uplatňovania tie profesijné činnosti, a kde je to vhodné, aj prípravu na tieto činnosti, pri ktorých je vzhľadom na ich charakter alebo okolnosti, za akých sa vykonávajú, pohlavie pracovníka determinujúcim faktorom.
	D	návrh zákona o službách zamestnanosti	§ 14
O: 2	(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.
	Ú

			
Č: 2
O: 3	3. Táto smernica sa nedotýka ustanovení na ochranu žien, najmä pokiaľ ide o tehotenstvo a materstvo.

	N	311/2001 Z. z.

	Siedma časť

	Pracovné podmienky žien a mužov starajúcich sa o deti
•	Zákaz niektorých prác
•	Preradenie na inú prácu
•	Skončenie pracovného pomeru
•	Úprava pracovného času
•	Materská dovolenka a rodičovská dovolenka
•	Prestávky na dojčenie
	Ú			
Č: 2
O: 4	4. Táto smernica sa nedotýka opatrení na podporu rovnakej príležitosti pre mužov a ženy, najmä prostredníctvom odstraňovania existujúcich nerovností ovplyvňujúcich príležitosti žien v oblastiach uvedených v článku 1 (1).
	N	311/2001 Z. z.

330/1996 Z. z.

	Č: 6
V: 2

§ 162

§ 8a
O: 1 
P: c

	Ženám sa zabezpečujú pracovné podmienky umožňujúce im účasť na práci s ohľadom na ich fyziologické predpoklady, a s ohľadom na ich spoločenskú funkciu v materstve a ženám a mužom s ohľadom na ich rodinné povinnosti pri výchove detí a starostlivosti o ne.

(1) Ak tehotná žena vykonáva prácu, ktorá je tehotným ženám  zakázaná alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, je zamestnávateľ povinný vykonať dočasnú úpravu  pracovných podmienok. 

(2) Ak úprava pracovných podmienok podľa odseku 1 nie je možná, zamestnávateľ ženu preradí dočasne na prácu, ktorá je pre  ňu vhodná a pri ktorej môže dosahovať rovnaký zárobok ako pri  doterajšej práci v rámci pracovnej zmluvy, a ak to nie je možné,  preradí ju po dohode s ňou aj na prácu iného druhu.

(3) Ak dosahuje žena pri práci, na ktorú bola preradená bez svojho zavinenia, nižší zárobok ako pri doterajšej práci, poskytuje sa jej na vyrovnanie tohto rozdielu vyrovnávací  príspevok v tehotenstve a v materstve podľa  osobitného predpisu.

(4) Ak nemožno tehotnú ženu preradiť na pracovné miesto s dennou prácou alebo na inú vhodnú prácu, zamestnávateľ je povinný poskytnúť jej pracovné voľno s náhradou mzdy.

(5)  Ustanovenia odsekov 1 až 4 platia rovnako o matke do konca deviateho mesiaca po pôrode a o dojčiacej žene.
 
(1) Zamestnávateľ je v záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci povinný dodržiavať povinnosti ustanovené osobitnými predpismi a ďalej je povinný
c)	zisťovať nebezpečenstvá a ohrozenia, posudzovať riziko a vypracovať písomný dokument o posúdení rizika u všetkých zamestnancov, najmä pri osobitných skupinách zamestnancov. Osobitnými skupinami zamestnancov sú najmä tehotné ženy, matky do konca deviateho mesiaca po pôrode, dojčiace ženy, mladiství a zamestnanci so zmenenou pracovnou schopnosťou. 
    	Ú			
Č: 3
O: 1	1. Uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania znamená, že neexistuje nijaká diskriminácia z dôvodu pohlavia, pokiaľ ide o podmienky prístupu - vrátane kritérií výberu - k akýmkoľvek pracovným miestam alebo pozíciám, bez ohľadu na sektor alebo odvetvie činnosti, a k akýmkoľvek úrovniam zamestnaneckej hierarchie.
	N	Ústava SR  

311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti	Č: 35
O: 1

Č: 6
V: 1

§ 41
O: 8

§ 62
O: 2

§ 14
O: 1 a 2

§ 15
O: 1

§ 32
O: 1 a 9

	(1) Každý má právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť.

Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky. 

(8) Zamestnávateľ pri prijímaní fyzickej osoby do zamestnania nesmie porušiť zásadu rovnakého zaobchádzania, ak ide o prístup k zamestnaniu (§ 13 ods. 1 až 3).

(2) Zamestnávateľ nesmie zverejňovať ponuky  zamestnania, ktoré obsahujú akékoľvek obmedzenia a diskrimináciu podľa rasy, farby pleti, pohlavia, veku, jazyka, viery a náboženstva, zdravotného stavu, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu, manželského stavu a rodinného stavu.  

(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
d)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
e)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú pre uplatnenie na trhu práce,
f)	dávku v nezamestnanosti, ak spĺňa podmienky ustanovené osobitným predpisom.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.
 
(1) Občan má právo na sprostredkovanie vhodného zamestnania, ktoré zohľadňuje jeho zdravotný stav,  prihliada na jeho kvalifikáciu,  odborné zručnosti alebo druh doteraz vykonávanej práce.

(1) Sprostredkovanie zamestnania na účely tohto zákona  je činnosť  zameraná na 
c)	 vyhľadávanie pracovného miesta a  ponúkanie vhodného zamestnania uchádzačovi o zamestnanie a  záujemcovi o zamestnanie a
d)	 vyhľadávanie a ponúkanie vhodných zamestnancov zamestnávateľovi. 

(9) Úrad práce a sociálnych vecí vykonáva sprostredkovanie zamestnania bezplatne a nestranne; pritom rešpektuje výber občana  z ponúkaných pracovných miest a dobrovoľnosť zamestnávateľa pri výbere uchádzača o zamestnanie.
	Ú			
Č: 3
O: 2 	2. Na tento účel členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že:
	N							
Č: 3
O: 2
P: a	(a) všetky zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, budú zrušené;
	N	Ústava SR	Č: 125
O: 1, 2, 3 a 6

	(1) Ústavný súd rozhoduje o súlade 
e)	zákonov  s  ústavou,  s  ústavnými  zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými  vyslovila  súhlas  Národná rada Slovenskej republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, 
f)	nariadení  vlády,  všeobecne  záväzných právnych predpisov ministerstiev a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, 
g)	všeobecne  záväzných  nariadení  podľa  čl.  68  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, ak o nich nerozhoduje iný súd, 
h)	všeobecne  záväzných právnych predpisov miestnych orgánov štátnej správy a všeobecne  záväzných  nariadení  orgánov  územnej  samosprávy podľa čl. 71 ods. 2   s   ústavou,  s  ústavnými  zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami vyhlásenými  spôsobom  ustanoveným  zákonom,  so  zákonmi,  s nariadeniami vlády   a  so  všeobecne  záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy, ak o nich nerozhoduje iný  súd.

(2)  Ak  ústavný  súd  prijme  návrh  na  konanie  podľa  odseku  1,  môže pozastaviť  účinnosť  napadnutých  právnych  predpisov,  ich  častí,  prípadne niektorých  ich  ustanovení,  ak ich ďalšie uplatňovanie môže ohroziť základné práva   a   slobody,  ak  hrozí  značná  hospodárska  škoda  alebo  iný  vážny nenapraviteľný následok.

(3)   Ak  ústavný  súd  svojím  rozhodnutím  vysloví,  že  medzi  právnymi predpismi  uvedenými  v  odseku 1 je nesúlad, strácajú príslušné predpisy, ich časti,  prípadne niektoré ich ustanovenia účinnosť. Orgány, ktoré tieto právne predpisy  vydali,  sú  povinné  do šiestich mesiacov od vyhlásenia rozhodnutia ústavného  súdu  uviesť  ich  do  súladu  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými  zmluvami  vyhlásenými spôsobom ustanoveným zákonom, a ak ide o predpisy  uvedené  v  odseku  1  písm. b) a c), aj s inými zákonmi, a ak ide o predpisy  uvedené  v odseku 1 písm. d), aj s nariadeniami vlády a so všeobecne záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a  ostatných ústredných orgánov štátnej  správy.  Ak  tak neurobia, také predpisy, ich časti alebo ustanovenia strácajú platnosť po šiestich mesiacoch od vyhlásenia rozhodnutia.

(6)  Rozhodnutie ústavného súdu vydané podľa odsekov 1, 2 a 5 sa vyhlasuje spôsobom   ustanoveným   na   vyhlasovanie  zákonov.  Právoplatné  rozhodnutie ústavného súdu je všeobecne záväzné.
	Ú			
Č: 3
O: 2 
P: b	(b) všetky ustanovenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania a ktoré sú zahrnuté v kolektívnych zmluvách, individuálnych pracovných zmluvách, vnútropodnikových predpisoch alebo v predpisoch upravujúcich nezávislé povolania a profesie, budú alebo budú môcť byť vyhlásené za neplatné alebo zmenené;
	N	2/1991 Zb.

	§ 4
O: 2

	(2)  Neplatná je kolektívna zmluva v tej časti, ktorá
a)	je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
b)	upravuje nároky zamestnancov v menšom rozsahu než kolektívna zmluva vyššieho stupňa.
	Ú			
Č: 3
O: 2 
P: c	(c) zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, ak záujem o ochranu, ktorý ich pôvodne podnietil, už nie je odôvodnený, budú novelizované; ak sú podobné ustanovenia súčasťou kolektívnych zmlúv, zástupcom pracovníkov a zamestnávateľom bude adresovaná žiadosť, aby ich upravili v potrebnom smere.
	n. a.							
Č: 4	Uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania pokiaľ ide o prístup k poradenstvu pre voľbu povolania, odbornej príprave, vyššej odbornej príprave a preškoľovaniu všetkých typov a na všetkých stupňoch znamená, že členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že:
 	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti

	Č: 6
V: 1

§ 14 
O: 1 a 2

§ 42
O: 1, 2 a 7 

§  43
O: 1, 2, 4, 5, 8 a 10

§ 44
O: 1

§ 46
O: 1 a 10

§ 47
O: 1	Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky. 

(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
d)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
e)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú pre uplatnenie na trhu práce,
f)	dávku v nezamestnanosti, ak spĺňa podmienky ustanovené osobitným predpisom.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.

(1) Úrad práce a sociálnych vecí poskytuje občanom, uchádzačom o zamestnanie, záujemcom o zamestnanie a zamestnávateľom informačné a poradenské služby.

(2) Informačné a poradenské služby na účely tohto zákona sú služby pri 
d)	voľbe povolania,
e)	výbere zamestnania,  vrátane zmeny zamestnania  a
f)	výbere zamestnanca.

(7) Informačné a poradenské služby poskytuje úrad práce a sociálnych  vecí  bezplatne.

(1)  Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie odborné poradenské služby.

(2) Odborné poradenské služby na účely tohto zákona sú zamerané na riešenie problémov spojených s pracovným uplatnením uchádzača o zamestnanie, na vytváranie súladu medzi jeho osobnostnými predpokladmi a požiadavkami na vykonávanie určitého zamestnania, na ovplyvňovanie rozhodovania a správania sa uchádzača o zamestnanie, ako aj na jeho sociálnu a pracovnú adaptáciu. 

(4) Úrad práce a sociálnych vecí zaručuje uchádzačovi o zamestnanie vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie v určenej dĺžke v rámci odborných poradenských služieb vypracovanie individuálneho akčného plánu na podporu jeho pracovného uplatnenia. 

(5) Individuálny akčný plán na účely tohto zákona je písomný dokument, ktorý na základe posúdenia osobnostných predpokladov, schopností a odborných zručností uchádzača o zamestnanie určuje druh a rozsah pomoci potrebnej na uľahčenie jeho pracovného uplatnenia a vymedzuje na tento účel konkrétne postupové kroky. Individuálny akčný plán vypracúva uchádzač o zamestnanie  a v úzkej súčinnosti s odborným poradcom. Po jeho vypracovaní a vzájomnom odsúhlasení individuálny akčný plán sa stáva pre uchádzača o zamestnanie záväzný.

(8) Úrad práce a sociálnych vecí  môže zabezpečiť odborné poradenské služby sám alebo prostredníctvom fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorá má oprávnenie na vykonávanie takejto činnosti podľa osobitného predpisu (ďalej len „dodávateľ služby“).

(10) Na výber dodávateľa odborných poradenských služieb podľa odseku 8 sa vzťahuje osobitný predpis.

(1) Vzdelávanie a príprava pre trh práce na účely tohto zákona je teoretická alebo praktická príprava, ktorá umožňuje získať nové vedomosti a odborné zručnosti za účelom pracovného uplatnenia uchádzača o zamestnanie a záujemcu o zamestnanie vo vhodnom zamestnaní alebo za účelom udržania zamestnanca v zamestnaní. Pri určovaní obsahu a rozsahu vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vychádza z doterajšej úrovne vedomostí a odborných zručností uchádzača o zamestnanie, záujemcu o zamestnanie a zamestnanca tak, aby boli účelne využité pri získavaní nových vedomostí a odborných zručností. 

(1)  Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie vzdelávanie a prípravu pre trh práce na základe zhodnotenia jeho schopností, pracovných skúseností, odborných zručností ,dosiahnutého stupňa  vzdelania a zdravotnej spôsobilosti na prácu najmä v prípade
d)	nedostatku odborných vedomostí a odborných zručností,
e)	potreby zmeny vedomostí a odborných zručností vzhľadom na dopyt na trhu práce a
f)	straty schopnosti vykonávania pracovnej činnosti v terajšom zamestnaní.

(10) Na výber dodávateľa vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vzťahuje osobitný predpis.

(1) Vzdelávanie a prípravu pre trh práce zamestnanca na účely tohto zákona vykonáva zamestnávateľ v záujme ďalšieho pracovného uplatnenia svojich zamestnancov, formou všeobecného vzdelávania a prípravy pre trh práce zamestnanca a špecifického vzdelávania a prípravy pre trh práce zamestnanca.
	Ú		

Osobitným predpisom na ktorý sa odkazuje v 
§ 43 ods. 10  a v § 46 ods. 10 je zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní, ktorý  upravuje metódy  a  postupy  verejného  obstarávania pri uzavieraní,   okrem iného, aj verejných zmlúv na poskytnutie služieb.	
Č: 4 
P: a	(a) všetky zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, budú zrušené;

	N	Ústava SR	Č: 125
O: 1, 2, 3 a 6 

	(1) Ústavný súd rozhoduje o súlade 
a)	zákonov  s ústavou,  s  ústavnými  zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými  vyslovila  súhlas  Národná rada Slovenskej republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, 
b)	nariadení  vlády,  všeobecne  záväzných právnych predpisov ministerstiev a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, 
c)	všeobecne  záväzných  nariadení  podľa  čl.  68  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, ak o nich nerozhoduje iný súd, 
d)	všeobecne  záväzných právnych predpisov miestnych orgánov štátnej správy a všeobecne  záväzných  nariadení  orgánov  územnej  samosprávy podľa čl. 71 ods. 2   s   ústavou,  s  ústavnými  zákonmi,  s medzinárodnými  zmluvami vyhlásenými  spôsobom  ustanoveným  zákonom,  so  zákonmi,  s nariadeniami vlády   a  so  všeobecne  záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy, ak o nich nerozhoduje iný  súd.

(2)  Ak  ústavný  súd  prijme  návrh  na  konanie  podľa  odseku  1,  môže pozastaviť  účinnosť  napadnutých  právnych  predpisov,  ich  častí,  prípadne niektorých  ich  ustanovení,  ak ich ďalšie uplatňovanie môže ohroziť základné práva   a   slobody,  ak  hrozí  značná  hospodárska  škoda  alebo  iný  vážny nenapraviteľný následok.

(3)   Ak  ústavný  súd  svojím  rozhodnutím  vysloví,  že  medzi  právnymi predpismi  uvedenými  v  odseku 1 je nesúlad, strácajú príslušné predpisy, ich časti,  prípadne niektoré ich ustanovenia účinnosť. Orgány, ktoré tieto právne predpisy  vydali,  sú  povinné  do šiestich mesiacov od vyhlásenia rozhodnutia ústavného  súdu  uviesť  ich  do  súladu  s ústavou,  s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými  zmluvami  vyhlásenými spôsobom ustanoveným zákonom, a ak ide o predpisy  uvedené  v  odseku  1  písm. b) a c), aj s inými zákonmi, a ak ide o predpisy  uvedené  v odseku 1 písm. d), aj s nariadeniami vlády a so všeobecne záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a ostatných ústredných orgánov štátnej  správy.  Ak  tak neurobia, také predpisy, ich časti alebo ustanovenia strácajú platnosť po šiestich mesiacoch od vyhlásenia rozhodnutia.

(6)  Rozhodnutie ústavného súdu vydané podľa odsekov 1, 2 a 5 sa vyhlasuje spôsobom   ustanoveným   na   vyhlasovanie  zákonov.  Právoplatné  rozhodnutie ústavného súdu je všeobecne záväzné.
	Ú			
Č: 4 
P: b	(b) všetky ustanovenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania a ktoré sú zahrnuté v kolektívnych zmluvách, individuálnych pracovných zmluvách, vnútropodnikových predpisoch alebo v predpisoch upravujúcich nezávislé povolania a profesie, budú alebo budú môcť byť vyhlásené za neplatné alebo zmenené;
	O	2/1991 Zb.

	§ 4
O: 2

	(2)  Neplatná je kolektívna zmluva v tej časti, ktorá
a)	je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
b)	upravuje nároky zamestnancov v menšom rozsahu než kolektívna zmluva vyššieho stupňa.	Ú			
Č: 4 
P: c	(c) poradenstvo pre voľbu povolania, odborná príprava, vyššia odborná príprava a preškoľovanie budú prístupné na základe rovnakých kritérií a na rovnakej úrovni bez akejkoľvek diskriminácie z dôvodu pohlavia bez toho, aby sa narušila sloboda, poskytnutá v niektorých členských štátoch niektorým súkromným vzdelávacím inštitúciám.
	N	311/2001 Z. z.

návrh zákona o službách zamestnanosti

386/1997 Z. z.

	Č: 6
V: 1

§ 14
O: 1 a 2
P: a, b

§ 42
O: 1, 2 a 7 

§  43
O: 1, 2,  8 a 10

§ 44
O: 1

§ 46
O: 1 a 10

§ 48
P:  a až c

§ 4
O: 1 a 2

§ 5 
O: 1 a 2	Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky.

(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
a)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
b)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú pre uplatnenie  na trhu práce,

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.

(1) Úrad práce a sociálnych vecí poskytuje občanom, uchádzačom o zamestnanie, záujemcom o zamestnanie a zamestnávateľom informačné a poradenské služby.

(2) Informačné a poradenské služby na účely tohto zákona sú služby pri 
a)	voľbe povolania,
b)	výbere zamestnania, vrátane zmeny zamestnania a
c)	výbere zamestnanca.

(7) Informačné a poradenské služby poskytuje úrad práce a sociálnych vecí  bezplatne.

(1) Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť uchádzačovi  o zamestnanie odborné poradenské služby.

(2) Odborné poradenské služby na účely tohto zákona sú zamerané na riešenie problémov spojených s pracovným uplatnením uchádzača o zamestnanie, na vytváranie súladu medzi jeho osobnostnými predpokladmi a požiadavkami na vykonávanie určitého zamestnania, na ovplyvňovanie rozhodovania a správania sa uchádzača o zamestnanie, ako aj na jeho sociálnu a pracovnú adaptáciu. 

(8) Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť odborné poradenské služby sám alebo prostredníctvom fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorá má oprávnenie na vykonávanie takejto činnosti podľa osobitného predpisu (ďalej len „dodávateľ služby“).

(10) Na výber dodávateľa odborných poradenských služieb podľa odseku 8 sa vzťahuje osobitný predpis.

(1) Vzdelávanie a príprava pre trh práce na účely tohto zákona je teoretická alebo praktická príprava, ktorá umožňuje získať nové vedomosti a odborné zručnosti za účelom pracovného uplatnenia uchádzača o zamestnanie a záujemcu o zamestnanie vo vhodnom zamestnaní alebo za účelom udržania zamestnanca v zamestnaní. Pri určovaní obsahu a rozsahu vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vychádza z doterajšej úrovne vedomostí a odborných zručností uchádzača o zamestnanie,  záujemcu o zamestnanie a zamestnanca tak, aby boli účelne využité pri získavaní nových vedomostí a odborných zručností. 

(1) Úrad práce a sociálnych vecí môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie vzdelávanie a prípravu pre trh práce na základe zhodnotenia jeho schopností, pracovných skúseností, odborných zručností, dosiahnutého stupňa vzdelania a zdravotnej spôsobilosti na prácu najmä v prípade
a)	nedostatku odborných vedomostí a odborných zručností,
b)	potreby zmeny vedomostí a odborných zručností vzhľadom na dopyt na trhu práce a 
c)	straty schopnosti vykonávania pracovnej činnosti v terajšom zamestnaní.

(10) Na výber dodávateľa vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vzťahuje osobitný predpis.

  Vzdelávanie a prípravu pre trh práce uchádzača o zamestnanie, záujemcu o zamestnanie a zamestnanca podľa tohto zákona zabezpečuje  úrad práce a sociálnych vecí prostredníctvom dodávateľa vzdelávania, ktorý 
a)	má na túto činnosť povolenie,
b)	má akreditáciu vydanú Akreditačnou komisiou Ministerstva školstva Slovenskej republiky pre ďalšie vzdelávanie na príslušný program vzdelávania a prípravy a
c)	bol vybratý úradom práce a sociálnych vecí verejným obstarávaním podľa osobitného predpisu.

(2) Vzdelávacie ustanovizne môžu v ďalšom vzdelávaní uskutočňovať akreditované a neakreditované vzdelávacie aktivity.

(1) Akreditácia vzdelávacej ustanovizne je štátne overenie spôsobilosti vzdelávacej ustanovizne uskutočňovať vzdelávaciu aktivitu na základe splnenia podmienok ustanovených týmto zákonom.

(2) O akreditácii rozhoduje Ministerstvo školstva Slovenskej republiky na základe stanoviska Akreditačnej komisie Ministerstva školstva Slovenskej republiky pre ďalšie   vzdelávanie. 
	Ú		

Osobitným predpisom na ktorý sa odkazuje v 
§ 43 ods. 10,   § 46 ods. 10 a v 48 písm. c)  je zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní, ktorý  upravuje metódy  a  postupy  verejného  obstarávania pri uzavieraní,   okrem iného, aj verejných zmlúv na poskytnutie služieb.

	
Č: 5
O: 1	1. Uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania pokiaľ ide o pracovné podmienky, vrátane podmienok upravujúcich prepustenie, znamená, že mužom aj ženám sa zaručia rovnaké podmienky bez diskriminácie z dôvodu pohlavia.
	N	Ústava SR

311/2001 Z. z.

	Č: 36 

Č: 6
V: 1

§ 13
O: 1

	Zamestnanci  majú  právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky. Zákon im zabezpečuje najmä 
h)	právo  na  odmenu  za  vykonanú  prácu,  dostatočnú na to, aby im umožnila dôstojnú životnú úroveň, 
i)	ochranu  proti  svojvoľnému  prepúšťaniu  zo zamestnania a diskriminácii v zamestnaní, 
j)	ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci, 
k)	najvyššiu prípustnú dĺžku pracovného času, 
l)	primeraný odpočinok po práci, 
m)	najkratšiu prípustnú dĺžku platenej dovolenky na zotavenie, 
n)	právo na kolektívne vyjednávanie.

Ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný  postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky.

(1) Zamestnancom   patria   práva   vyplývajúce   z  pracovnoprávnych   vzťahov  bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného pôvodu alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na výkon prác vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe práce, ktorú má zamestnanec vykonávať.
	Ú			
Č: 5
O: 2	2. Na tento účel členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že:
								
Č: 5
O: 2 
P: a	(a) všetky zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, budú zrušené;
	N	Ústava SR	Č: 125
O: 1, 2, 3 a 6

	(1) Ústavný súd rozhoduje o súlade 
a)	zákonov  s ústavou,  s  ústavnými  zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými  vyslovila  súhlas  Národná rada Slovenskej republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, 
b)	nariadení  vlády,  všeobecne  záväzných právnych predpisov ministerstiev a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, 
c)	všeobecne  záväzných  nariadení  podľa  čl.  68  s  ústavou,  s ústavnými zákonmi,  s  medzinárodnými  zmluvami,  s ktorými vyslovila súhlas Národná rada  Slovenskej  republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a so zákonmi, ak o nich nerozhoduje iný súd, 
d)	všeobecne  záväzných právnych predpisov miestnych orgánov štátnej správy a všeobecne  záväzných  nariadení  orgánov  územnej  samosprávy podľa čl. 71 ods. 2   s   ústavou,  s  ústavnými  zákonmi,  s medzinárodnými  zmluvami vyhlásenými  spôsobom  ustanoveným  zákonom,  so  zákonmi,  s nariadeniami vlády   a  so  všeobecne  záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a ostatných  ústredných  orgánov  štátnej  správy, ak o nich nerozhoduje iný  súd.

(2)  Ak  ústavný  súd  prijme  návrh  na  konanie  podľa  odseku  1,  môže pozastaviť  účinnosť  napadnutých  právnych  predpisov,  ich  častí,  prípadne niektorých  ich  ustanovení,  ak ich ďalšie uplatňovanie môže ohroziť základné práva   a   slobody,  ak  hrozí  značná  hospodárska  škoda  alebo  iný  vážny nenapraviteľný následok.

(3)   Ak  ústavný  súd  svojím  rozhodnutím  vysloví,  že  medzi  právnymi predpismi  uvedenými  v  odseku 1 je nesúlad, strácajú príslušné predpisy, ich časti,  prípadne niektoré ich ustanovenia účinnosť. Orgány, ktoré tieto právne predpisy  vydali,  sú  povinné  do šiestich mesiacov od vyhlásenia rozhodnutia ústavného  súdu  uviesť  ich  do  súladu  s ústavou,  s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými  zmluvami  vyhlásenými spôsobom ustanoveným zákonom, a ak ide o predpisy  uvedené  v  odseku  1  písm. b) a c), aj s inými zákonmi, a ak ide o predpisy  uvedené  v odseku 1 písm. d), aj s nariadeniami vlády a so všeobecne záväznými  právnymi  predpismi  ministerstiev  a ostatných ústredných orgánov štátnej  správy.  Ak  tak neurobia, také predpisy, ich časti alebo ustanovenia strácajú platnosť po šiestich mesiacoch od vyhlásenia rozhodnutia.

(6)  Rozhodnutie ústavného súdu vydané podľa odsekov 1, 2 a 5 sa vyhlasuje spôsobom   ustanoveným   na   vyhlasovanie  zákonov.  Právoplatné  rozhodnutie ústavného súdu je všeobecne záväzné.
	Ú			
Č: 5
O: 2 
P: b	(b) všetky ustanovenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania a ktoré sú zahrnuté v kolektívnych zmluvách, individuálnych pracovných zmluvách, vnútropodnikových predpisoch alebo v predpisoch upravujúcich nezávislé povolania a profesie, budú alebo budú môcť byť vyhlásené za neplatné alebo zmenené;	O	2/1991 Zb.

	§ 4
O: 2

	(2)  Neplatná je kolektívna zmluva v tej časti, ktorá
a)	je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
b)	upravuje nároky zamestnancov v menšom rozsahu než kolektívna zmluva vyššieho stupňa.	Ú			
Č: 5
O: 2
P: c	(c) zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, ak záujem o ochranu, ktorý ich pôvodne podnietil, už nie je odôvodnený, budú novelizované; ak sú podobné ustanovenia súčasťou kolektívnych zmlúv, zástupcom pracovníkov a zamestnávateľom bude adresovaná žiadosť, aby ich upravili v potrebnom smere.
	n. a.							
Č: 6	Členské štáty zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov potrebné opatrenia umožňujúce každému zamestnancovi, ktorý sa pokladá za poškodeného v dôsledku neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania v zmysle článkov 3, 4 a 5, domáhať sa svojich práv súdnou cestou po prípadnom posúdení veci inými príslušnými orgánmi.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti	§ 14
O: 7 a 8	(7) Občan má právo podať úradu práce a sociálnych vecí sťažnosť v súvislosti s porušením práv a povinností ustanovených v odsekoch 1 až 6; úrad práce a sociálnych vecí je povinný  na sťažnosť občana bez zbytočného odkladu odpovedať, vykonať nápravu, upustiť od  takého konania a odstrániť  jeho následky.

(8) Občan, ktorý sa cíti poškodený v dôsledku nedodržania podmienok ustanovených v odsekoch 1 až 6, môže sa domáhať svojich práv na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Ak občan, ktorý sa považuje za poškodeného z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, preukáže súdu skutočnosti, z ktorých možno odvodiť, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, je povinnosťou úradu práce a sociálnych vecí preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.
	Ú			
Č: 7	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na ochranu zamestnancov pred prepustením na podnet zamestnávateľa, ktoré by bolo reakciou na ich sťažnosť podanú v rámci podniku alebo na akékoľvek právne konanie zamerané na presadzovanie zásady rovnakého zaobchádzania.
	N	Ústava SR

návrh zákona o službách zamestnanosti
	Č: 12
O: 4

§ 14
O: 9	(4) Nikomu nesmie byť spôsobená ujma na právach pre to, že uplatňuje svoje základné práva a slobody. 

(9) Úrad práce a sociálnych vecí nesmie občana postihovať alebo znevýhodňovať preto, že občan uplatňuje svoje práva vyplývajúce z práva na zamestnanie.
	Ú			
Č: 8	Členské štáty sa postarajú o to, aby sa použili všetky primerané spôsoby, napríklad na pracovisku, na oboznámenie zamestnancov s predpismi prijatými na základe tejto smernice, ako aj s už platnými relevantnými predpismi.
	N							
Č: 9
O: 1	1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 30 mesiacov od jej oznámenia, o čom budú okamžite informovať komisiu.
Pokiaľ ide o prvú časť článku 3 (2) (c) a prvú časť článku 5 (2) (c), členské štáty po prvýkrát preskúmajú a prípadne po prvýkrát pozmenia zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia uvedené v tejto smernici do štyroch rokov od jej oznámenia.
	n. a.							
Č: 9
O: 2 	2. Členské štáty pravidelne hodnotia profesijné činnosti uvedené v článku 2 (2) s cieľom rozhodnúť, či vzhľadom na dosiahnutú úroveň sociálneho rozvoja je zachovanie existujúcich výnimiek naďalej zdôvodnené. O výsledku hodnotenia informujú komisiu.
	n. a.			

				
Č: 9
O: 3	3. Členské štáty oznámia komisii aj znenie zákonov, iných predpisov a administratívnych opatrení prijatých v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica.
	n. a.							
Č: 10	Do dvoch rokov od uplynutia 30-mesačnej lehoty ustanovenej v prvom pododseku článku 9 (1) členské štáty poskytnú komisii všetky informácie potrebné na to, aby mohla vypracovať správu o uplatňovaní tejto smernice a predložiť ju rade.
	n. a.							
Č: 11	Táto smernica je adresovaná členským štátom.
	n. a.							

TABUĽKA ZHODY

právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

SMERNICA RADY 86/613/EHS z 11. decembra 1986 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane činnosti v poľnohospodárstve a o ochrane samostatne zárobkovo činných žien počas tehotenstva a materstva	•	návrh  zákona o službách  zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
•	návrh zákona o sociálnom poistení
•	zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku v znení zákona č. 643/2002 Z. z.	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Č: 1	Účelom tejto smernice je v súlade s jej ustanoveniami zabezpečiť v členských štátoch uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby alebo prispievajúcimi k vykonávaniu takejto činnosti pokiaľ ide o tie aspekty, na ktoré sa nevzťahuje smernica 76/207/EHS a smernica 79/7/EHS.
	n. a.							
Č: 2
P: a

P: b	Táto smernica sa vzťahuje na:
(a) samostatne zárobkovo činné osoby, t.j. všetky osoby s podmienkami ustanovenými vnútroštátnym právom vrátane osôb činných v poľnohospodárstve a príslušníkov slobodných povolaní.;

(b) manželov alebo manželky týchto osôb, ktorí nie sú ich zamestnancami alebo partnermi, ak sa obvykle a v súlade s podmienkami ustanovenými vnútroštátnym právom zúčastňujú na činnosti samostatne zárobkovo činných osôb a vykonávajú rovnaké alebo pomocné úlohy.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti
	§ 5

	Samostatne zárobkovo činná osoba na účely tohto zákona je 
d)	osoba, ktorá vykonáva poľnohospodársku výrobu vrátane hospodárenia v lesoch a na vodných plochách10) a je zapísaná do evidencie podľa osobitného predpisu,11)
e)	osoba, ktorá prevádzkuje alebo vykonáva živnosť podľa osobitného predpisu,12)
f)	osoba, ktorá vykonáva činnosť podľa osobitných predpisov,13)
g)	spoločník verejnej obchodnej spoločnosti a komplementár komanditnej spoločnosti  podľa osobitného predpisu,14)
h)	fyzická osoba, ktorá vykonáva sprostredkovanie zamestnania za úhradu podľa § 25,
i)	fyzická osoba, ktorá vykonáva dočasné zamestnávanie podľa § 29,
j)	fyzická osoba, ktorá vykonáva podporované zamestnávanie podľa § 58.
	Ú		10) § 12a až 12e zákona č. 105/1990 Zb. o súkromnom podnikaní občanov
11) Zákon Slovenskej národnej rady  č. 369/ Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
12) Zákon č. 455/1991 Zb. živnostenský zákon
13) Napríklad zákon SNR č. 129/1991 Zb. o komerčných právnikoch, zákon SNR č. 132/1990 Zb. o advokácii
14) § 76 až 104 Obchodného zákonníka
	
Č: 3	Na účely tejto smernice zásada rovnakého zaobchádzania predpokladá absenciu akejkoľvek priamej alebo nepriamej diskriminácie z dôvodu pohlavia, najmä s odvolaním sa na manželský stav alebo rodinný stav.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti
	§ 14
O: 1 a 2	(1) Právo na zamestnanie je právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá zamestnanie, na 
a)	sprostredkovanie  vhodného zamestnania,
b)	vzdelávanie a prípravu pre trh práce potrebnú pre uplatnenie na trhu práce,
c)	dávku v nezamestnanosti, ak spĺňa podmienky ustanovené osobitným predpisom.

(2) Občan má právo na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon alebo ak je na prístup k zamestnaniu vecný dôvod, ktorý spočíva v predpokladoch alebo požiadavkách a v povahe zamestnania, ktoré má byť sprostredkované.
	Ú			
Č: 4	V súvislosti so samostatne zárobkovo činnými osobami členské štáty príjmu potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia odstránenie všetkých ustanovení, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania vymedzenou v smernici 76/20/EHS, najmä čo sa týka zriadenia, zriaďovania alebo rozširovania podnikateľskej činnosti, alebo začatia alebo rozširovania akejkoľvek inej formy samostatnej zárobkovej činnosti vrátane finančnej podpory.
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti
	§ 49
O: 1 až 5, 8 a 9

§ 57
O: 1 až 3, 8

	(1) Samostatná zárobková činnosť na účely tohto zákona je
a)	vykonávanie poľnohospodárskej výroby vrátane hospodárenia v lesoch a na vodných plochách podľa osobitného predpisu,10) 
b)	prevádzkovanie alebo vykonávanie živnosti podľa osobitného predpisu,12) 
c)	vykonávanie činnosti podľa osobitného predpisu,13) 
d)	vykonávanie činnosti spoločníka verejnej obchodnej spoločnosti a komplementára komanditnej spoločnosti podľa osobitného predpisu14) a
e)	vykonávanie činnosti podľa § 25, § 29 a  58.

(2) Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť sa poskytuje uchádzačovi o zamestnanie vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie v určenej dĺžke, ktorý začne a bude túto činnosť  vykonávať nepretržite najmenej dva roky, ak o príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť požiada písomne. Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť sa poskytuje na úhradu preukázaných nákladov súvisiacich so samostatnou zárobkovou činnosťou (ďalej len „príspevok“).

(3) Príspevok sa poskytuje vo výške najviac 100 % z 24-násobku minimálnej celkovej ceny práce platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje.

(4) Minimálna celková cena práce na účely tohto zákona je súčet minimálnej mzdy a úhrady poistného na zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a  príspevku na starobné dôchodkové sporenie. 

(5) Výška príspevku je závislá od typu regiónu oprávneného na poskytovanie štátnej pomoci podľa osobitného predpisu,51) od príslušnosti uchádzača o zamestnanie ku skupine  znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie podľa § 8 a priemernej miery evidovanej nezamestnanosti v okrese.

(8) Podmienkou uzatvorenia dohody o poskytnutí príspevku podľa odseku 7 je absolvovanie prípravy na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti, ktorú uchádzačovi o zamestnanie zabezpečí úrad práce a sociálnych vecí a predloženie podnikateľského zámeru uchádzača o zamestnanie spolu s predpokladanými nákladmi na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti. Náležitosti podnikateľského zámeru určí ústredie vnútorným predpisom.

(9) Občan, ktorý prestal prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť pred uplynutím dvoch rokov, je povinný vrátiť pomernú časť príspevku pripadajúcu na čas, po ktorý sa neprevádzkovala alebo nevykonávala samostatná zárobková činnosť v lehote do troch mesiacov, ak sa s  úradom práce a sociálnych vecí nedohodne na inej lehote. Vrátenie príspevku sa nepožaduje, ak sa prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti skončilo z dôvodu úmrtia alebo zo zdravotných dôvodov na základe posúdenia podľa § 19.

(1) Občanovi so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), ktorý začne prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku, sa poskytuje príspevok na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku (ďalej len „príspevok“), ak o tento príspevok požiada písomne. Súčasťou žiadosti o poskytovanie príspevku je podnikateľský zámer a kalkulácia predpokladaných nákladov na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska.

(2) Príspevok sa poskytuje občanovi so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie v  určenej dĺžke, ktorý začne a bude v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku samostatnú zárobkovú činnosť prevádzkovať alebo vykonávať nepretržite najmenej dva roky. 

(3) Príspevok sa poskytuje vo výške najviac 100 % z  24-násobku minimálnej celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje.

(8) Podmienkou na poskytnutia príspevku podľa odsekov 3 až 5 je, že občan so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) bude prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku najmenej počas dvoch rokov. Ak občan so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) prestal prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku pred uplynutím troch rokov, je povinný vrátiť pomernú časť príspevku zodpovedajúcu obdobiu, po ktoré sa v chránenej dielni alebo v chránenom pracovisku neprevádzkovala alebo nevykonávala samostatná zárobková činnosť, a to najneskôr do troch mesiacov, ak sa s úradom práce a sociálnych vecí nedohodne na inej lehote. Vrátenie príspevku podľa odsekov 3 až 5  sa nepožaduje, ak občan so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) prestal prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť z dôvodu úmrtia alebo zo zdravotných dôvodov na základe posúdenia podľa § 19.
	Ú		10) Zákon Slovenskej národnej rady  č. 369/ Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
12) Zákon č. 455/1991 Zb. živnostenský zákon
13) Napríklad zákon SNR č. 129/1991 Zb. o komerčných právnikoch, zákon SNR č. 132/1990 Zb. o advokácii
14) § 76 až 104 Obchodného zákonníka

51) Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci	
Č: 5	Bez toho, že by boli dotknuté špecifické podmienky vykonávania určitých činností, ktoré platia rovnako pre obidve pohlavia, členské štáty príjmu potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že podmienky upravujúce založenie podniku manželmi nebudú reštriktívnejšie ako podmienky upravujúce založenie podniku osobami, ktoré nie sú v manželskom vzťahu.
	N							
Č: 6	Ak v členskom štáte existuje príspevkový systém sociálneho zabezpečenia pre samostatne zárobkovo činné osoby, uvedený členský štát príjme také opatrenia, aby manželom/manželkám uvádzaným v článku 2 (b), na ktorých sa nevzťahuje ochrana v rámci systému sociálneho zabezpečenia samostatne zárobkovo činných osôb, umožnil dobrovoľne sa zúčastniť príspevkového systému sociálneho zabezpečenia.
	N	návrh zákona o sociálnom poistení	§ 14
O: 2

§ 15
O: 6

§ 19
O: 2	(2) Dobrovoľne nemocensky poistená osoba môže byť fyzická osoba po dovŕšení 16 rokov veku, ktorá má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt alebo povolenie na trvalý pobyt. 

(6) Dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba môže byť fyzická osoba po dovŕšení 16 rokov veku, ktorá má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt alebo povolenie na trvalý pobyt. 
 
(2) Dobrovoľne poistená osoba v nezamestnanosti môže byť fyzická osoba po dovŕšení 16 rokov veku, ktorá má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt alebo povolenie na trvalý pobyt.
	Ú		
	
Č: 7	Členské štáty sa zaväzujú preskúmať podmienky, za akých by bolo možné podporiť uznanie činnosti vykonávanej manželmi/manželkami uvádzanými v článku 2 (b) a na základe tohto preskúmania posúdiť vhodné kroky na podporu tohto uznania.
	N							
Č: 8	Členské štáty sa zaväzujú preskúmať, či a za akých podmienok môžu samostatne zárobkovo činné ženy a manželky samostatne zárobkovo činných osôb počas prerušenia svojej profesionálnej činnosti z dôvodu tehotenstva alebo materstva
-	získať prístup k službám zabezpečujúcim dočasné zastupovanie alebo k existujúcim vnútroštátnym sociálnym službám, alebo
-	nadobudnúť nárok na peňažné dávky v rámci systému sociálneho zabezpečenia alebo iného systému verejnej sociálnej ochrany.
	N	návrh zákona o sociálnom poistení

280/2002 
Z. z. 	§ 48
O: 1

§ 49
O: 1

§ 1
O: 1

§ 2
O: 1
P: a, b	(1) Poistenkyňa, ktorá je tehotná alebo ktorá sa stará o narodené dieťa, má nárok na materské, ak v posledných dvoch rokoch pred pôrodom bola nemocensky poistená najmenej 270 dní. Do obdobia 270 dní sa nezapočítava obdobie výkonu služby policajta, profesionálneho vojaka a vojaka prípravnej služby.

(1) Iný poistenec, ktorý prevzal dieťa do  starostlivosti a ktorý sa o toto dieťa stará, má nárok na materské odo dňa prevzatia dieťaťa do starostlivosti v období 22 týždňov od vzniku nároku na materské. Iný poistenec, ktorý prevzal do starostlivosti dve alebo viac detí a aspoň o dve z týchto detí sa stará a iný poistenec, ktorý je osamelý a ktorý sa stará o dieťa prevzaté do svojej starostlivosti, majú nárok na materské v období 31 týždňov od vzniku nároku na materské.  Iný poistenec má nárok na materské najdlhšie do dovŕšenia ôsmich mesiacov veku dieťaťa, ak v posledných dvoch rokoch pred prevzatím dieťaťa do starostlivosti bol nemocensky poistený najmenej  270 dní. Do obdobia 270 dní sa nezapočítava obdobie výkonu služby policajta, profesionálneho vojaka a vojaka prípravnej služby.

(1) Rodičovský príspevok je štátna sociálna dávka, ktorou štát prispieva rodičovi na zabezpečovanie osobnej starostlivosti a riadnej starostlivosti o dieťa do troch rokov veku dieťaťa alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do šiestich rokov veku dieťaťa.

Oprávnená osoba na uplatnenie nároku na rodičovský príspevok je 
a)	rodič dieťaťa alebo 
b)	osoba, ktorej je dieťa zverené do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov. 
	Ú			
Č: 9	Členské štáty zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov potrebné opatrenia umožňujúce každému zamestnancovi, ktorý sa pokladá za poškodeného v dôsledku neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania pri samostatnej zárobkovej činnosti, domáhať sa svojich práv súdnou cestou po prípadnom posúdení veci inými príslušnými orgánmi.
	N	návrh zákona o sociálnom poistení

návrh zákona o službách zamestnanosti
	§ 7
O: 4

§ 70
O: 6

	(4) Ak sa poistenec v dôsledku neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania podľa odseku 3 považuje za poškodeného, môže sa domáhať svojich práv na súde.

(6) Právoplatné rozhodnutia úradu práce a sociálnych vecí sú preskúmateľné súdom v správnom súdnictve.

	Ú		

	
Č: 10	Členské štáty zabezpečia, aby sa s opatreniami prijatými na základe tejto smernice, ako aj s relevantnými už platnými právnymi predpismi, oboznámili orgány zastupujúce zárobkovo činné osoby a strediská odbornej prípravy.
	n. a.							
Č: 11	Rada túto smernicu preskúma na návrh komisie najneskôr do 1. júla 1993.
	n. a.							
Č: 12
O: 1

O: 2	1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 30. júna 1989.

Ak si však dosiahnutie súladu s článkom 5 tejto smernice v niektorom členskom štáte vyžaduje zmeniť jeho legislatívu týkajúcu sa manželských práv a povinností, lehota na dosiahnutie súladu s článkom5 v tomto štáte je do 30. júna 1991.

2. Členské štáty budú okamžite informovať komisiu o opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s touto smernicou.
	n. a.							
Č: 13	Členské štáty poskytnú najneskôr do 30. júna 1991 komisii všetky informácie potrebné na to, aby mohla vypracovať správu o uplatňovaní tejto smernice a predložiť ju rade.
	n. a.							
Č: 14	Táto smernica je adresovaná členským štátom.
	n. a.							

TABUĽKA ZHODY
právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
	
SMERNICA RADY 91/383/EHS z 25. júna 1991,
ktorou sa dopĺňajú opatrenia na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pracovníkov v trvalom alebo dočasnom zamestnaneckom pomere 

COUNCIL DIRECTIVE of 25 June 1991 
supplementing the measures to encourage improvements in the safety and health at work of workers with a fixed-duration employment relationship or a temporary employment relationship (91/383/EEC)
	•	návrh zákona o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v Čl. II novelizuje zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov)
•	zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení  v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 02.07.2001, dátum nadobudnutia účinnosti:  01.04.2002)
•	zákon NR SR č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 25.10.1996, dátum nadobudnutia účinnosti: 01.01.1997)

1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Č: 1 
O: 1	Rozsah pôsobnosti
Táto smernica sa vzťahuje na:
1. zamestnanecké vzťahy, ktoré sa riadia pracovnou zmluvou na dobu určitú, uzatvorené priamo medzi zamestnávateľom a pracovníkom, kde je koniec zmluvy ustanovený objektívnymi podmienkami, ako napríklad: dosiahnutím určitého dňa, ukončením určitej úlohy alebo vznikom určitej udalosti;
	N	Zákonník práce	§ 48
O: 1	(1) Pracovný pomer  je dohodnutý na neurčitý čas, ak nebola v pracovnej zmluve výslovne určená doba jeho trvania, alebo ak v pracovnej zmluve alebo pri jej zmene neboli splnené zákonné podmienky na uzatvorenie pracovného pomeru na určitú dobu. Pracovný pomer je uzatvorený na neurčitý čas aj vtedy, ak pracovný pomer na určitú dobu nebol dohodnutý písomne.
	Ú			
Č: 1
O: 2	2. dočasné zamestnanecké vzťahy medzi dočasným zamestnávateľským podnikom, ktorý je zamestnávateľom, a pracovníkom, ktorý je pridelený na prácu pre podnik  a/alebo organizáciu, ktorá využíva jeho služby a podlieha ich kontrole.
	N	návrh novely Zákonníka práce

návrh zákona o službách zamestnanosti
	§ 58 
O: 1 a 4

§ 29
O: 1	(1) Zamestnávateľ alebo agentúra dočasného zamestnávania podľa osobitného predpisu    môže so zamestnancom písomne dohodnúť, že ho dočasne pridelí na výkon práce k inej právnickej osobe alebo fyzickej osobe (ďalej len „užívateľský zamestnávateľ“).  

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.

(1) Agentúra dočasného zamestnávania na účely tohto zákona je právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá zamestnáva občana v pracovnom pomere (ďalej len „dočasný zamestnanec“) za účelom jeho dočasného pridelenia k užívateľskému zamestnávateľovi.36)
	Ú		

36) § 58 zákona č. 311/2001 Zákonník práce	
Č: 2
O: 1	Cieľ
1. Účelom tejto smernice je zabezpečiť, aby pracovníkom v zamestnaneckom pomere podľa článku 1, sa vzhľadom na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci poskytovala rovnaká úroveň ochrany ako iným pracovníkom v podniku a/alebo organizácii.
	N	Zákonník práce

návrh novely Zákonníka práce

návrh zákona o službách zamestnanosti
	§ 48
O: 6

§ 58
O: 4, 5 a
6 písm. c)

§ 30	 (6) Zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu nemožno zvýhodniť alebo obmedziť, najmä ak ide o pracovné podmienky súvisiace s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci, v porovnaní so zamestnancom v pracovnom pomere  na neurčitý čas.

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.

(5) Počas dočasného pridelenia poskytuje zamestnancovi mzdu, náhradu mzdy, cestovné náhrady zamestnávateľ, ktorý zamestnanca dočasne pridelil alebo agentúra dočasného zamestnávania.   Pracovné podmienky vrátane mzdových podmienok a podmienky zamestnávania dočasne pridelených zamestnancov musia byť rovnako priaznivé ako u zamestnanca užívateľského zamestnávateľa, ktorý vykonáva alebo by vykonával rovnakú prácu ako dočasne pridelený zamestnanec s prihliadnutím na kvalifikáciu  a dĺžku odbornej praxe (ďalej len „porovnateľný zamestnanec“), ak ďalej nie je ustanovené inak. 

(6) Pracovnými podmienkami a podmienkami zamestnávania sú
c)	bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci,

(1) Agentúra dočasného zamestnávania poskytuje dočasnému zamestnancovi primeranú ochranu podľa osobitných predpisov,37) pokiaľ ide o pracovné podmienky a podmienky zamestnávania.

(2) Poskytovanie primeranej ochrany dočasnému zamestnancovi kontrolujú príslušné orgány ustanovené osobitným predpisom.34)
 	Ú		

37) Zákon  č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov.
Zákon NR SR  č. 330/1996 
Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov.
34) Zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce.
 	
Č: 2
O: 2	2. Existencia zamestnaneckého vzťahu podľa článku 1 nie je dôvodom na iné zaobchádzanie vzhľadom na pracovné podmienky, pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, najmä pokiaľ ide o prístup k osobným ochranným pomôckam.
	N	Zákonník práce

návrh novely Zákonníka práce

Zákonník práce

330/1996 Z. z. 	§ 48
O: 6

§ 58
O: 4, 5 a
6 písm. c)

§ 147
O: 1 a 2

§ 8a 
O: 1
P: j	(6) Zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu nemožno zvýhodniť alebo obmedziť, najmä ak ide o pracovné podmienky súvisiace s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci, v porovnaní so zamestnancom v pracovnom pomere  na neurčitý čas.

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.

(5) Počas dočasného pridelenia poskytuje zamestnancovi mzdu, náhradu mzdy, cestovné náhrady zamestnávateľ, ktorý zamestnanca dočasne pridelil alebo agentúra dočasného zamestnávania.   Pracovné podmienky vrátane mzdových podmienok a podmienky zamestnávania dočasne pridelených zamestnancov musia byť rovnako priaznivé ako u zamestnanca užívateľského zamestnávateľa, ktorý vykonáva alebo by vykonával rovnakú prácu ako dočasne pridelený zamestnanec s prihliadnutím na kvalifikáciu  a dĺžku odbornej praxe (ďalej len „porovnateľný zamestnanec“), ak ďalej nie je ustanovené inak. 

(6) Pracovnými podmienkami a podmienkami zamestnávania sú
c)	bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci,

(1) Zamestnávateľ je v rozsahu svojej pôsobnosti povinný sústavne zaisťovať bezpečnosť a ochranu zdravia zamestnancov pri práci  a na ten účel vykonávať potrebné opatrenia vrátane zabezpečovania prevencie, potrebných prostriedkov a vhodného systému na riadenie ochrany práce. Zamestnávateľ je povinný zlepšovať úroveň ochrany práce vo všetkých činnostiach a prispôsobovať úroveň ochrany práce meniacim sa skutočnostiam. 

(2) Ďalšie povinnosti zamestnávateľa v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci upravuje osobitný zákon.

(1) Zamestnávateľ ja v záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci povinný dodržiavať povinnosti ustanovené osobitnými predpismi a ďalej je povinný
j)	určovať a zabezpečovať ochranné opatrenia, ktoré sa musia vykonať, a ak je to potrebné, určovať a zabezpečovať ochranné prostriedky, ktoré sa musia používať,
 	Ú			
Č: 2
O: 3	3. Smernica 89/391/EHS a jednotlivé smernice v zmysle jej článku 16(1) sa vzťahujú na pracovníkov v zamestnaneckom pomere tak, ako to uvádza článok 1 bez toho, aby boli dotknuté záväznejšie a/alebo osobitnejšie ustanovenia v tejto smernici.
	n. a.							
Č: 3
	Poskytovanie informácií pracovníkom
Bez toho, aby bol dotknutý článok 10 smernice 89/391/EHS, členské štáty prijmú nevyhnutné kroky, aby zabezpečili, že:
	N							
Č: 3
O: 1	1. skôr než pracovník v zamestnaneckom pomere podľa článku 1 začne akúkoľvek činnosť, podnik a/alebo organizácia, ktorá využíva jeho služby, ho oboznámi s rizikami, ktorým čelí;
	N	Zákonník práce

návrh novely Zákonníka práce

Zákonník práce

330/1996 Z. z.

	§ 48
O: 6

§ 58
O: 2 a 4

§ 47
O: 2

§ 147
O: 1 a 2

§ 148
O: 1 a 2

§ 8b 
O: 1
P: a, b

§ 8b
O: 2 
P: a	(6) Zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu nemožno zvýhodniť alebo obmedziť, najmä ak ide o pracovné podmienky súvisiace s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci, v porovnaní so zamestnancom v pracovnom pomere  na neurčitý čas.

(2) V pracovnej zmluve uzatvorenej medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom sa agentúra dočasného zamestnávania zaviaže zabezpečiť zamestnancovi dočasný výkon práce u užívateľského zamestnávateľa a dohodnú sa podmienky zamestnania.

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.

(2) Pri nástupe do zamestnania je zamestnávateľ povinný zamestnanca oboznámiť s pracovným poriadkom, s kolektívnou  zmluvou a s právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na prácu ním vykonávanú, s právnymi predpismi  a  ostatnými predpismi na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré musí zamestnanec  pri svojej práci dodržiavať, a s ustanoveniami upravujúcimi zákaz diskriminácie. 

(1) Zamestnávateľ je v rozsahu svojej pôsobnosti povinný sústavne zaisťovať bezpečnosť a ochranu zdravia zamestnancov pri práci  a na ten účel vykonávať potrebné opatrenia vrátane zabezpečovania prevencie, potrebných prostriedkov a vhodného systému na riadenie ochrany práce. Zamestnávateľ je povinný zlepšovať úroveň ochrany práce vo všetkých činnostiach a prispôsobovať úroveň ochrany práce meniacim sa skutočnostiam. 

(2) Ďalšie povinnosti zamestnávateľa v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci upravuje osobitný zákon.

(1) Zamestnanci majú právo na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na informácie o nebezpečenstvách vyplývajúcich z pracovného procesu a pracovného prostredia a o opatreniach na ochranu pred ich účinkami. Zamestnanci sú povinní pri práci dbať o svoju bezpečnosť a zdravie a o bezpečnosť a zdravie osôb, ktorých sa ich činnosť dotýka.

(2) Ďalšie práva a povinnosti zamestnancov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci upravuje osobitný zákon.

(1) Zamestnávateľ je povinný najmä
a)	oboznamovať pravidelne, zrozumiteľne a preukázateľne zamestnancov vrátane zamestnancov osobitných skupín so zreteľom na vykonávané práce, pracoviská a iné  okolnosti, ktoré sa týkajú výkonu práce, s
1.	príslušnými    právnymi    predpismi    a   ostatnými   predpismi    na   zaistenie bezpečnosti   a   ochrany   zdravia  pri  práci,  so  zásadami bezpečnej   práce, zásadami ochrany   zdravia   pri   práci   a zásadami  bezpečného   správania na pracovisku a  bezpečnými pracovnými postupmi a overovať ich znalosti,
2.	vyskytujúcimi   sa   a   predvídateľnými   nebezpečenstvami,   ich účinkami  na zdravie a s ochranou proti nim, 
b)	vykonať oboznámenie zamestnanca podľa písmena a)  aj pri jeho prijatí do zamestnania, pri preložení na iné pracovisko, pri prevedení na inú prácu alebo pri zavedení novej technológie, nových pracovných postupov alebo strojov a zariadení. Oboznámenie sa  musí prispôsobovať novým alebo zmeneným nebezpečenstvám a ohrozeniam. Zamestnávateľ vo vnútornom predpise upraví pravidelnosť  oboznamovania podľa písmena a) tak, aby k oboznamovaniu došlo najmenej raz za dva roky, ak osobitný predpis neustanovuje inak, o čom vyhotoví písomný záznam,

(2) Zamestnávateľ je povinný zamestnancom, príslušnému odborovému orgánu a zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ďalej len „zástupca zamestnancov“) poskytnúť  potrebné informácie o 
a)	nebezpečenstvách a ohrozeniach,   ktoré   sa   pri   práci   a  v   súvislosti   s   ňou   môžu vyskytnúť, a o výsledkoch posúdenia rizika,
	Ú			
Č: 3
O: 2	2.také informácie:
-	sa týkajú najmä všetkých špeciálnych odborných kvalifikácií alebo vedomostí alebo špeciálneho lekárskeho dozoru, tak ako to stanovujú vnútroštátne právne predpisy, a
	N	330/1996 Z. z.

	§ 8a 
O: 1
P: l

§ 8b 
O: 1 
P: a

	(1) Zamestnávateľ je v záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci povinný dodržiavať povinnosti ustanovené osobitnými predpismi5) a  ďalej je povinný 
l)	zaraďovať zamestnancov na práce so zreteľom na ich zdravotný stav, schopnosti a oprávnenia podľa osobitných predpisov a nedovoliť, aby vykonávali práce, ktoré nezodpovedajú ich zdravotnému stavu, schopnostiam a pre ktoré nemajú oprávnenia podľa osobitných predpisov,

(1) Zamestnávateľ je povinný najmä
a)	oboznamovať pravidelne, zrozumiteľne a preukázateľne zamestnancov vrátane zamestnancov osobitných skupín so zreteľom na vykonávané práce, pracoviská a iné  okolnosti, ktoré sa týkajú výkonu práce, s
1.	príslušnými    právnymi    predpismi    a   ostatnými   predpismi    na   zaistenie bezpečnosti   a   ochrany   zdravia  pri  práci,  so  zásadami bezpečnej   práce, zásadami ochrany   zdravia   pri   práci   a zásadami  bezpečného   správania na pracovisku a  bezpečnými pracovnými postupmi a overovať ich znalosti,
2.	vyskytujúcimi   sa   a   predvídateľnými   nebezpečenstvami,   ich účinkami  na zdravie a s ochranou proti nim, 
	Ú			
Č: 3
O: 2	-	jasne stanovujú všetky zvýšené osobitné riziká, ktoré súvisia s pracovným miestom tak, ako sú uvedené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, 
	N	330/1996 Z. z.

	§ 8b
O: 1
P: a
bod 2

§ 8b
O: 2

	(1) Zamestnávateľ je povinný najmä
a)	oboznamovať pravidelne, zrozumiteľne a preukázateľne zamestnancov vrátane zamestnancov osobitných skupín so zreteľom na vykonávané práce, pracoviská a iné  okolnosti, ktoré sa týkajú výkonu práce, s
2.	vyskytujúcimi   sa   a   predvídateľnými   nebezpečenstvami,   ich účinkami  na zdravie a s ochranou proti nim,  

(2) Zamestnávateľ je povinný zamestnancom, príslušnému odborovému orgánu a zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ďalej len „zástupca zamestnancov“) poskytnúť  potrebné informácie o 
a)	nebezpečenstvách a ohrozeniach,   ktoré   sa   pri   práci   a  v   súvislosti   s   ňou   môžu vyskytnúť, a o výsledkoch posúdenia rizika,
b)	preventívnych a ochranných opatreniach, ktoré  zamestnávateľ vykonal na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a ktoré sa vzťahujú všeobecne na zamestnancov a na nimi vykonávané  práce na jednotlivých pracoviskách,
c)	opatreniach a o postupe v prípade poškodenia zdravia vrátane poskytnutia prvej pomoci, ako aj v prípade záchranných prác a evakuácie, 
d)	pracovných úrazoch, chorobách z povolania a ostatných poškodeniach zdravia z práce, ktoré sa vyskytli u zamestnávateľa, vrátane výsledkov ich zisťovania  a o prijatých opatreniach,
e)	ochranných a preventívnych opatreniach navrhnutých a nariadených orgánmi dozoru a inými orgánmi, potrebných na zlepšenie nimi zisteného stavu.
	Ú			
Č: 4	Školenie pracovníkov
Bez toho, aby bol dotknutý článok 12 smernice 89/391/EHS, členské štáty prijmú všetky nevyhnutné opatrenia, aby zabezpečili, že v prípadoch uvedených v článku 3 dostane každý pracovník dostatočné školenie primerané konkrétnej povahe pracovného miesta, pričom sa zohľadní jeho kvalifikácia a prax.
	N	330/1996 Z. z.

	§ 8b
O: 1
P: a

§ 8b
O: 2
P: a, b, c

§ 8b
O: 4	(1) Zamestnávateľ je povinný najmä
a)	oboznamovať pravidelne, zrozumiteľne a preukázateľne zamestnancov vrátane zamestnancov osobitných skupín so zreteľom na vykonávané práce, pracoviská a iné  okolnosti, ktoré sa týkajú výkonu práce, s
1.	príslušnými    právnymi    predpismi    a   ostatnými   predpismi    na   zaistenie bezpečnosti   a   ochrany   zdravia  pri  práci,  so  zásadami bezpečnej   práce, zásadami ochrany   zdravia   pri   práci   a zásadami  bezpečného   správania na pracovisku a  bezpečnými pracovnými postupmi a overovať ich znalosti,
2.	vyskytujúcimi   sa   a   predvídateľnými   nebezpečenstvami,   ich účinkami  na zdravie a s ochranou proti nim,  

(2) Zamestnávateľ je povinný zamestnancom, príslušnému odborovému orgánu a zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ďalej len „zástupca zamestnancov“) poskytnúť  potrebné informácie o 
a)	nebezpečenstvách a ohrozeniach,   ktoré   sa   pri   práci   a  v   súvislosti   s   ňou   môžu vyskytnúť, a o výsledkoch posúdenia rizika,
b)	preventívnych a ochranných opatreniach, ktoré  zamestnávateľ vykonal na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a ktoré sa vzťahujú všeobecne na zamestnancov a na nimi vykonávané  práce na jednotlivých pracoviskách,
c)	opatreniach a o postupe v prípade poškodenia zdravia vrátane poskytnutia prvej pomoci, ako aj v prípade záchranných prác a evakuácie, 

(4) Oboznamovanie, školenie a výcvik zamestnancov a zástupcov zamestnancov, ktoré zabezpečuje zamestnávateľ v záujme zaistenia bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci,  musia sa uskutočňovať  v pracovnom čase. 
	Ú			
Č: 5
O: 1	Využívanie služieb pracovníkov a lekársky dohľad nad pracovníkmi
1. Členské štáty môžu zakázať, aby sa pracovníci v zamestnaneckom pomere podľa článku 1, využívali na niektoré práce, ktorá môže zvlášť ohroziť ich bezpečnosť alebo zdravie, tak ako to  uvádzajú vnútroštátne právne predpisy, a najmä práce, ktoré si vyžadujú osobitný lekársky dohľad, tak ako to stanovujú vnútroštátne právne predpisy.
	D							
Č: 5
O: 2	2. Ak členské štáty samé nevyužijú možnosť uvedenú v odseku 1, bez toho, aby bol dotknutý článok 14 smernice 89/391/EHS prijmú nevyhnutné opatrenia, aby zabezpečili, že pracovníkom v zamestnaneckom pomere podľa článku 1, ktorí sú využívaní na prácu, ktorá si vyžaduje osobitný lekársky dohľad, tak ako to stanovujú vnútroštátne právne predpisy, sa poskytne primeraný osobitný lekársky dohľad.
	N	330/1996 Z. z.
	§ 8a 
O: 1
P: n, o	(1) Zamestnávateľ je v záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci povinný dodržiavať povinnosti ustanovené osobitnými predpismi a  ďalej je povinný 
n)	zabezpečiť podľa miery ohrozenia zdravia a pre vybrané povolania pravidelné  lekárske preventívne prehliadky a lekárske prehliadky ustanovené osobitnými predpismi,
o)	zabezpečiť vykonávanie zdravotného dohľadu v pravidelných intervaloch s ohľadom na charakter práce a na pracovné podmienky na pracovisku, a tiež vtedy, ak o to zamestnanec požiada,
	Ú			
Č: 5 
O: 3	3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či primeraný osobitný lekársky dohľad uvedený v odseku 2 bude pokračovať aj po skončení zamestnaneckého pomeru príslušného pracovníka.
	D							
Č: 6	Služby ochrany a prevencie
Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, aby zabezpečili, že pracovníci služby alebo osoby, ktoré sú podľa článku 7 smernice 89/391/EHS určené na vykonávanie činností, ktoré súvisia s ochranou proti pracovným rizikám a ich, sú informovaní o zamestnávaní pracovníkov v zamestnaneckom pomere podľa článku 1, do rozsahu nevyhnutného pre pracovníkov, služby alebo určené osoby, aby boli schopné primerane vykonávať svoje ochranné a preventívne činnosti pre všetkých pracovníkov v podniku a/alebo organizácii.
	N	330/1996 Z. z.

Zákonník práce

návrh novely Zákonníka práce	§ 10
O: 1

§ 12 
O: 1 a 6

§ 11a
O: 1

§ 58
O: 12
P: d 
	(1) Zamestnávateľ, ktorý zamestnáva viac ako 10 zamestnancov,  vymenúva jedného  zamestnanca alebo viacerých zamestnancov za zástupcov zamestnancov 
a)	na návrh reprezentatívnej organizácie, ktorá pôsobí na pracovisku,
b)	v prípade, že na pracovisku nepôsobí reprezentatívna organizácia, na základe voľby zamestnancov z ich radov.
Zástupcu zamestnancov možno vymenovať len s jeho súhlasom.
  
(1) Zamestnávateľ zamestnávajúci viac ako 100 zamestnancov je povinný určiť dostatočný počet odborne spôsobilých zamestnancov (bezpečnostného technika), ktorí budú vykonávať úlohy pri zaisťovaní bezpečnosti a ochrany zdravia  pri práci (ďalej len "bezpečnostnotechnická služba"). Úlohy bezpečnostnotechnickej služby môže zamestnávateľ zabezpečiť aj dodávateľským spôsobom.

(6) Bezpečnostnotechnická služba spolupracuje s komisiou bezpečnosti a  ochrany zdravia pri práci, so zástupcami zamestnancov a závodnou zdravotnou službou.

(1) Zástupcovia zamestnancov sú príslušný odborový orgán, zamestnanecká rada alebo zamestnanecký dôverník. Zástupcom zamestnancov je aj zástupca zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci podľa osobitného predpisu.

(12) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec pridelený agentúrou  dočasného zamestnávania podľa osobitného predpisu
d)	poskytuje zástupcom zamestnancov informácie o využívaní dočasných zamestnancov v rámci informácií o svojej  situácii v zamestnanosti.
	Ú			
Č: 7	Dočasný zamestnanecký pomer: informácie
Bez toho, aby bol dotknutý článok 3, členské štáty prijmú nevyhnutné kroky, aby zabezpečili, že:
	N							
Č: 7
O: 1	1. skôr, ako používateľský podnik a/alebo organizácia príjmu pracovníka do zamestnaneckého pomeru podľa článku 1 (2), uvedú dočasnému zamestnávateľskému podniku medzi iným vyžadované odborné kvalifikácie a vlastnosti pracovného miesta, ktoré sa má obsadiť;

	N	návrh novely Zákonníka práce	§ 58 
O: 2 až 4

	(2) V pracovnej zmluve uzatvorenej medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom sa agentúra dočasného zamestnávania zaviaže zabezpečiť zamestnancovi dočasný výkon práce u užívateľského zamestnávateľa a dohodnú sa podmienky zamestnania.

(3) Písomná dohoda o dočasnom pridelení uzatvorená medzi zamestnávateľom a zamestnancom musí obsahovať najmä názov a sídlo užívateľského zamestnávateľa, deň, keď dočasné pridelenie vznikne a dobu, na ktorú sa dočasné pridelenie dohodlo, druh práce a miesto výkonu práce, mzdové podmienky a podmienky jednostranného ukončenia výkonu práce pred uplynutím doby dočasného pridelenia. Tieto náležitosti musí obsahovať aj pracovná zmluva uzatvorená medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom, ak sa táto pracovná zmluva uzatvára na určitú dobu.

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.

	Ú			
Č: 7
O: 2	2. dočasný zamestnávateľský podnik oznámi všetky tieto skutočnosti príslušným pracovníkom.
	N	návrh novely Zákonníka práce	§ 58 
O: 2 až 4

	(2) V pracovnej zmluve uzatvorenej medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom sa agentúra dočasného zamestnávania zaviaže zabezpečiť zamestnancovi dočasný výkon práce u užívateľského zamestnávateľa a dohodnú sa podmienky zamestnania.

(3) Písomná dohoda o dočasnom pridelení uzatvorená medzi zamestnávateľom a zamestnancom musí obsahovať najmä názov a sídlo užívateľského zamestnávateľa, deň, keď dočasné pridelenie vznikne a dobu, na ktorú sa dočasné pridelenie dohodlo, druh práce a miesto výkonu práce, mzdové podmienky a podmienky jednostranného ukončenia výkonu práce pred uplynutím doby dočasného pridelenia. Tieto náležitosti musí obsahovať aj pracovná zmluva uzatvorená medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom, ak sa táto pracovná zmluva uzatvára na určitú dobu.

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.
				
Č: 7
V: 4	 Členské štáty môžu zabezpečiť, aby sa podrobnosti, ktoré má poskytnúť používateľský podnik a/alebo organizácia dočasnému zamestnávateľskému podniku podľa bodu 1 prvého pododseku, uvádzali v zmluve o pridelení.
	D	návrh novely Zákonníka práce	§ 58
O: 2 a 3	(2) V pracovnej zmluve uzatvorenej medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom sa agentúra dočasného zamestnávania zaviaže zabezpečiť zamestnancovi dočasný výkon práce u užívateľského zamestnávateľa a dohodnú sa podmienky zamestnania.

(3) Písomná dohoda o dočasnom pridelení uzatvorená medzi zamestnávateľom a zamestnancom musí obsahovať najmä názov a sídlo užívateľského zamestnávateľa, deň, keď dočasné pridelenie vznikne a dobu, na ktorú sa dočasné pridelenie dohodlo, druh práce a miesto výkonu práce, mzdové podmienky a podmienky jednostranného ukončenia výkonu práce pred uplynutím doby dočasného pridelenia. Tieto náležitosti musí obsahovať aj pracovná zmluva uzatvorená medzi agentúrou dočasného zamestnávania a zamestnancom, ak sa táto pracovná zmluva uzatvára na určitú dobu.
	Ú			
Č: 8	Dočasný zamestnanecký pomer: zodpovednosť
Členské štáty prijmú všetky nevyhnutné kroky, aby zabezpečili, že:
	N							
Č: 8
O: 1	1. bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť dočasného zamestnávateľského podniku tak, ako to stanovujú vnútroštátne právne predpisy, používateľský podnik a/alebo organizácia je zodpovedný za podmienky na vykonávanie práce počas celého obdobia pridelenia;
	N	návrh zákona o službách zamestnanosti

návrh novely Zákonníka práce

330/1996 Z. z.	§ 30
O: 1

§ 58
O: 4

§ 8a
O: 4	(1) Agentúra dočasného zamestnávania poskytuje dočasnému zamestnancovi primeranú ochranu podľa osobitných predpisov,37) pokiaľ ide o  pracovné podmienky a podmienky zamestnávania.

(4) Užívateľský zamestnávateľ, ku ktorému bol zamestnanec dočasne pridelený, ukladá zamestnancovi v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania počas dočasného pridelenia pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu, dáva mu na tento účel pokyny, utvára priaznivé pracovné podmienky a zaisťuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako ostatným zamestnancom. Vedúci zamestnanci užívateľského zamestnávateľa nemôžu voči dočasne pridelenému zamestnancovi robiť právne úkony v mene zamestnávateľa alebo agentúry dočasného zamestnávania.

(4) Zamestnávateľ je povinný presvedčiť sa, či zamestnanci iného zamestnávateľa, ktorí budú vykonávať práce v jeho priestoroch, dostali potrebné informácie a pokyny na zaistenie bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci platné pre jeho priestory, najmä informácie podľa § 8b ods. 2 písm. a) a b), a ak ich nedostali, upozorniť  na to ich zamestnávateľa a podľa potreby vykonať  opatrenia.
	Ú		37) Zákon  č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov.
Zákon NR SR  č. 330/1996 
Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov.	
Č: 8
O: 2	2. na použitie bodu 1, podmienky riadiace vykonávanie práce sú obmedzené na podmienky spojené s bezpečnosťou, hygienou a zdravím pri práci.

	N	330/1996Z. z.	§ 8a 
O: 4	(4) Zamestnávateľ je povinný sa presvedčiť, či zamestnanci iného zamestnávateľa, ktorí budú vykonávať práce v jeho priestoroch, dostali potrebné informácie a pokyny na zaistenie bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci platné pre jeho priestory, najmä informácie podľa § 8b ods. 2 písm. a) a b), a ak ich nedostali, upozorniť  na to ich zamestnávateľa a podľa potreby vykonať  opatrenia.
	Ú			
Č: 9	Priaznivejšie ustanovenia
Táto smernica sa nedotýka existujúcich alebo budúcich národných ustanovení alebo ustanovení spoločenstva, ktoré sú priaznivejšie k ochrane bezpečnosti a zdravia pracovníkov v zamestnaneckom pomere podľa článku 1.
	n. a.							
Č: 10
O: 1
V: 1 a 2	Záverečné ustanovenia
1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1992.tejto smernice. Ihneď o tom budú informovať komisiu..
	n. a.							
Č: 10
O: 1
V: 3 a 4	Keď  členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo ich bude sprevádzať takýto odkaz pri príležitosti ich úradného uverejnenia. 
Metodiku týchto odkazov ustanovia členské štáty.
	n. a.							
Č: 10
O: 2	2. Členské štáty postúpia komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré už prijali alebo prijmú v oblasti pokrytej touto smernicou.
	n. a.							
Č: 10
O: 3
V: 1	3. Členské štáty informujú komisiu každých 5 rokov o praktickej implementácii tejto smernice, pričom uvedú stanoviská pracovníkov a zamestnávateľov.
	n. a.							
Č: 10
O: 3
V: 2	Komisia oboznámi so správou Európsky parlament, radu, Hospodársky a sociálny výbor a Poradný výbor o ochrane bezpečnosti, hygieny a zdravia pri práci.	n. a.							
Č: 10
O: 4	4.Komisia predkladá Európskemu Parlamentu, rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru pravidelné správy o implementácii tejto smernice, pričom sa náležite zohľadnia odseky 1, 2 a 3.
	n. a.							
Č: 11	Táto smernica je adresovaná členským štátom.
	n. a.							

  
TABUĽKA ZHODY
právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
	
SMERNICA 96/71/ES  zo 16. decembra 1996
Európskeho parlamentu a rady o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb

DIRECTIVE 96/71/EC of 16 December 1996 
of the European Parliament and of the Council concerning the posting of workers in the framework of the provision of services	•	návrh zákona o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v čl. II sa novelizuje Zákonník práce)
•	zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 02.07.2001, dátum nadobudnutia účinnosti:  01.04.2002)
•	zákon č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 16.05.2002, dátum nadobudnutia účinnosti: 01.07.2002)
•	zákon NR SR č. 90/1996 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 21.03.1996, dátum nadobudnutia účinnosti: 01.04.1996)
•	zákon č.  97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 04.12.1963, dátum nadobudnutia účinnosti: 01.04.1964)
•	zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov (dátum prijatia: 04.12.1990, dátum nadobudnutia účinnosti: 01.02.1991) 
•	zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 231/2002 Z. z. (dátum prijatia:  08.02.2002, dátum nadobudnutia účinnosti: 01.07.2002)
	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Č: 1 
O: 1	Rozsah
1. Táto smernica sa uplatňuje na podniky zriadené v členskom štáte, ktoré v rámci poskytovania nadnárodných služieb vysielajú pracovníkov, v súlade s odsekom 3, na územie členského štátu.
	N							
Č: 1 
O: 2	2. Táto smernica sa nevzťahuje na podniky obchodného morského loďstva, pokiaľ ide o ich pracovníkov vysielaných na more.	N	311/2001 Z. z. 	§ 3
O: 2

	(2)  Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov v doprave, členov posádok lodí plávajúcich pod štátnou vlajkou Slovenskej republiky, zamestnancov súkromných bezpečnostných služieb a profesionálnych športovcov sa spravujú týmto zákonom, ak osobitný predpis neustanovuje inak.

	Ú			
Č: 1 
O: 3	3. Táto smernica platí vtedy, ak podniky uvedené v odseku 1 prijmú niektoré z nasledovných  nadnárodných opatrení:
	N							
Č: 1 
O: 3 
P: (a)
	(a) vysielanie pracovníkov na územie členského štátu v réžii a pod vedením podniku na základe zmluvy uzavretej medzi vysielajúcim podnikom a stranou pôsobiacou na území daného členského štátu, pre ktorú sú služby určené, za predpokladu, že medzi vysielajúcim podnikom a jeho pracovníkom existuje počas doby vyslania zamestnanecký vzťah alebo
	O	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2	(2)  Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov,  ktorých zamestnávatelia vysielajú na výkon prác k inému zamestnávateľovi z územia členského štátu Európskej únie na územie Slovenskej republiky sa spravujú týmto zákonom, osobitnými predpismi alebo príslušnou  kolektívnou zmluvou , ktoré upravujú
a)	dĺžku pracovného času a odpočinok,
b)	dĺžku dovolenky,
c)	minimálnu mzdu, minimálne mzdové nároky a mzdové zvýhodnenie za prácu nadčas,
d)	bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,
e)	pracovné podmienky žien, mladistvých a zamestnancov starajúcich sa o dieťa mladšie ako tri roky,
f)	rovnaké zaobchádzanie s mužmi a so ženami a zákaz diskriminácie.
	Ú		Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 1 
O: 3 
P: (b)
	(b) vysielanie pracovníkov do organizácie alebo podniku v skupinovom vlastníctve na území členského štátu, za predpokladu, že medzi vysielajúcim podnikom a jeho pracovníkom existuje počas doby vyslania zamestnanecký vzťah alebo
	O	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2	(2)    Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov,  ktorých zamestnávatelia vysielajú na výkon prác k inému zamestnávateľovi z územia členského štátu Európskej únie na územie Slovenskej republiky sa spravujú týmto zákonom, osobitnými predpismi alebo príslušnou  kolektívnou zmluvou , ktoré upravujú 
a)	dĺžku pracovného času a odpočinok,
b)	dĺžku dovolenky,
c)	minimálnu mzdu, minimálne mzdové nároky a mzdové zvýhodnenie za prácu nadčas,
d)	bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,
e)	pracovné podmienky žien, mladistvých a zamestnancov starajúcich sa o dieťa mladšie ako tri roky,
f)	rovnaké zaobchádzanie s mužmi a so ženami a zákaz diskriminácie.
	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 1 
O: 3 
P: (c)
	(c) prenájom pracovníkov zo strany podniku, ktorý je dočasným zamestnávateľom alebo sprostredkovateľskou agentúrou, užívateľskému podniku zriadenému alebo činnému na území členského štátu za predpokladu, že medzi takým dočasným zamestnávateľom alebo sprostredkovateľom práce a jeho pracovníkom existuje počas doby vyslania zamestnanecký vzťah.
	O							
Č: 1 
O: 4
	4. Podnikom založeným v inom ako členskom štáte nesmú byť poskytnuté výhodnejšie podmienky, než podnikom zriadeným v členskom štáte.
	N	97/1963 Zb.	§ 16
O: 1 a 2

	(1)    Pomery z pracovnej zmluvy sa spravujú - pokiaľ sa účastníci nedohodnú na  niečom inom  -  právom  miesta, kde  pracovník vykonáva prácu. Ak však pracovník vykonáva prácu v jednom štáte na  základe pracovného pomeru s organizáciou, ktorá má sídlo v inom štáte,   je    rozhodujúce právo sídla organizácie, okrem ak by šlo o osobu, ktorá má bydlisko v štáte, kde sa  práca vykonávala.

(2)   Pracovné pomery pracovníkov  dopravných podnikov sa v    železničnej a cestnej doprave spravujú  právom sídla podniku, v   riečnej a   leteckej     doprave právom miesta registrácie a v námornej doprave právom štátu, pod vlajkou ktorého sa doprava vykonáva.
	Ú	Zamestnávateľ		
Č: 2
O: 1	Definície
1. Na účely tejto smernice „vyslaný pracovník“ znamená pracovníka, ktorý počas vymedzeného obdobia vykonáva prácu na území iného členského štátu, než štát, v ktorom bežne pracuje.

	N	návrh novely Zákonníka práce	§ 5
O: 4 a 5

	(4) Vyslaným zamestnancom je zamestnanec, ktorý počas určitej doby vykonáva prácu na území iného členského štátu, ako je štát, v ktorom bežne pracuje.

(5) Ustanovenia odseku 2 písm. b) a c) sa nepoužijú v prípade počiatočnej montáže alebo prvej inštalácie tovaru, ktoré sú hlavnou súčasťou zmluvy o dodávke tovaru a sú potrebné na uvedenie dodaného tovaru do užívania a sú vykonávané kvalifikovanými zamestnancami alebo odborníkmi dodávateľského podniku, ak čas, na ktorý bol zamestnanec vyslaný nepresiahne osem dní v období posledných 12 mesiacov od začiatku vyslania; to neplatí pre tieto práce:
a)	hĺbenie (výkopy)
b)	zemné práce (premiestňovanie zeminy)
c)	vlastné stavebné práce
d)	montáž a demontáž prefabrikovaných dielcov
e)	interiérové alebo inštalačné práce
f)	úpravy
g)	renovačné práce
h)	opravy
i)	rozoberanie (demontáž)
j)	demolačné práce
k)	údržba
l)	maliarske a čistiace práce v rámci údržby
m)	rekonštrukcie.
	Ú	Zamestnávateľ		
Č: 2
O: 2	2. Na účely tejto smernice platí definícia pracovníka, používaná v zmysle práva toho členského štátu, na ktorého územie je pracovník vyslaný.
	N	311/2001 Z. z.	§ 11
O: 1	(1) Zamestnanec je fyzická osoba, ktorá v pracovnoprávnych vzťahoch, a ak to ustanovuje osobitný predpis, aj v obdobných pracovných vzťahoch, vykonáva pre zamestnávateľa závislú prácu podľa jeho pokynov za mzdu alebo za odmenu.
	Ú			
Č: 3
O: 1
V: 1	Vzťahy a podmienky zamestnania
1. Členské štáty zabezpečia, aby podniky podľa článku 1 (1) bez ohľadu na právo, ktorým sa riadia ich zamestnanecké vzťahy, zaručili pracovníkom vyslaným na územie členských štátov nasledovné pracovné podmienky platné v členskom štáte vykonávania práce a zakotvené: 
-	v zákonoch, iných predpisoch alebo, administratívnych opatreniach a/alebo 
-	v kolektívnych zmluvách alebo vo výrokoch arbitráže prehlásených za všeobecne uplatniteľné v zmysle odseku 8, pokiaľ sa týkajú činností uvádzaných v prílohe:
	N	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2	(2)  Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov,  ktorých zamestnávatelia vysielajú na výkon prác k inému zamestnávateľovi z územia členského štátu Európskej únie na územie Slovenskej republiky sa spravujú týmto zákonom, osobitnými predpismi alebo príslušnou  kolektívnou zmluvou , ktoré upravujú	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 1
V: 1
P: (a)	(a) maximálna dĺžka pracovného času a minimálna doba odpočinku;
	N	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2
P: a

§ 85
O: 5, 7 a 9

§ 86
O: 2

§ 87
O: 4

§ 92
O: 1

§ 93
O: 1	a)	dĺžku pracovného času a odpočinok,

(5) Pracovný čas zamestnanca je najviac 40 hod týždenne. 
(7) Mladistvý zamestnanec mladší ako 16 rokov má pracovný čas najviac 30  hodín týždenne, aj keď pracuje pre viacerých zamestnávateľov. Mladistvý zamestnanec starší ako 16 rokov má pracovný čas najviac 37 a 1/2 hodiny týždenne, aj keď pracuje pre viacerých zamestnávateľov. Pracovný čas mladistvého zamestnanca nesmie v priebehu 24 hodín presiahnuť osem hodín.

(9) Pracovný čas zamestnanca vrátane práce nadčas je najviac 48 hodín týždenne.
 
(2) Pri rovnomernom rozvrhnutí pracovného času na jednotlivé týždne rozdiel dĺžky pracovného času pripadajúci na jednotlivé týždne nepresiahne tri hodiny a pracovný čas v jednotlivých dňoch nepresiahne deväť hodín.

(4) Pracovný čas pri nerovnomernom rozvrhnutí pracovného času v priebehu 24 hodín nesmie presiahnuť 12 hodín.

(1) Zamestnávateľ je povinný rozvrhnúť pracovný čas tak, aby zamestnanec mal medzi koncom jednej a začiatkom druhej zmeny minimálny odpočinok v trvaní 12 po sebe nasledujúcich hodín v priebehu 24 hodín a mladistvý zamestnanec aspoň 14 hodín v priebehu 24 hodín.

(1) Zamestnávateľ je povinný rozvrhnúť pracovný čas tak, aby zamestnanec mal raz za týždeň dva po sebe nasledujúce dni nepretržitého odpočinku, ktoré musia pripadať na sobotu a nedeľu alebo na nedeľu a pondelok.
	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ

V kolektívnej zmluve je možnosť skráteného pracovného času pod uvedené limity.	
Č: 3
O: 1
V: 1
P: (b)	(b) minimálna ročná dĺžka platenej dovolenky;
	N	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2
P: b

§ 103
O: 1, 2 a 3
	b)	dĺžku dovolenky,

(1) Základná výmera dovolenky je najmenej štyri týždne.

(2) Dovolenka vo výmere najmenej piatich týždňov patrí zamestnancovi, ktorý do konca kalendárneho roka dovŕši aspoň 15 rokov pracovného pomeru po 18. roku veku. 

(3) Dovolenka učiteľov vrátane riaditeľov škôl a ich zástupcov , učiteľov materských škôl vrátane riaditeľov týchto škôl a ich zástupcov, majstrov odbornej výchovy a vychovávateľov je osem týždňov v kalendárnom roku.
  
V kolektívnej zmluve  je možnosť vyššej výmery dovolenky.	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 1
V: 1
P: (c)	(c) minimálne mzdové tarify, vrátane sadzby za nadčasy; toto sa nevzťahuje na zamestnanecké systémy doplnkového dôchodkového poistenia);

	N	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2
P: c	c)	minimálnu mzdu, minimálne mzdové nároky a mzdové zvýhodnenie za prácu nadčas,	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 1
V: 1
P: (d)	(d) podmienky prenájmu pracovníkov, najmä dodanie pracovníkov podnikmi pre dočasné zamestnávanie;
	N	311/2001 Z. z. 	§ 58
O: 1	(1)    Zamestnávateľ môže so zamestnancom písomne dohodnúť, že ho dočasne pridelí na výkon práce k inej právnickej osobe alebo fyzickej osobe (ďalej len „užívateľský zamestnávateľ“). V dohode musí byť uvedený názov právnickej osoby alebo meno a priezvisko fyzickej osoby, ku ktorej sa zamestnanec prideľuje, deň, keď dočasné pridelenie vznikne, druh práce, miesto výkonu práce, mzda  a obdobie, na ktoré sa dočasné pridelenie dohodlo.
	Ú	Zamestnávateľ		
Č: 3
O: 1
V:1
P: (e)	(e) zdravie, bezpečnosť a hygiena pri práci;
	N	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2
P: d
	d)	bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 1
P: (f)	(f) ochranné opatrenia týkajúce sa podmienok zamestnávania tehotných žien alebo žien, ktoré nedávno porodili, detí a mladistvých;
	N	311/2001 Z. z. 	§ 5
O: 2
P: e

§ 161
O: 1 a 2

§ 163

§ 164
O: 1 

§ 166
O: 1 a 2

§ 173

§ 174
O: 1

§ 175
O: 1, 2 a 4	e)	pracovné podmienky žien, mladistvých a zamestnancov starajúcich sa o dieťa mladšie ako tri roky,

(1) Ženy nesmú byť zamestnávané prácami, ktoré sú pre ne fyzicky neprimerané alebo škodia ich organizmu, najmä prácami, ktoré ohrozujú ich materské poslanie.

(2) Tehotná žena nesmie byť zamestnávaná ani prácami, ktoré podľa lekárskeho posudku ohrozujú jej tehotenstvo zo zdravotných príčin spočívajúcich v jej osobe. To platí rovnako o matke do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacej žene.  

Zamestnávateľ môže výpoveďou s tehotnou ženou a so ženou na materskej dovolenke alebo so ženou a mužom na rodičovskej dovolenke a s osamelou zamestnankyňou alebo osamelým zamestnancom, ak sa stará o dieťa mladšie ako tri roky skončiť pracovný pomer len výnimočne.  

(1) Zamestnávateľ je povinný prihliadať pri zaraďovaní zamestnancov do pracovných zmien aj na potreby tehotných žien a žien a mužov starajúcich sa o deti.

(1) V súvislosti s pôrodom a so starostlivosťou o narodené dieťa patrí žene materská dovolenka v trvaní 28 týždňov. Ak žena porodila zároveň dve deti alebo viac detí alebo ak ide o osamelú ženu, patrí jej materská dovolenka v trvaní 37 týždňov. V súvislosti so starostlivosťou o narodené dieťa patrí aj mužovi od narodenia dieťaťa rodičovská dovolenka v rovnakom rozsahu, ak sa stará o narodené dieťa.

(2) Na prehĺbenie starostlivosti o dieťa je zamestnávateľ povinný poskytnúť žene a mužovi, ktorí o to  požiadajú  , rodičovskú dovolenku až do troch rokov veku dieťaťa. Ak ide o dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav dieťaťa vyžadujúci osobitnú starostlivosť, je zamestnávateľ povinný poskytnúť žene a mužovi, ktorí o to požiadajú, rodičovskú dovolenku až do šiestich rokov veku dieťaťa. Táto dovolenka sa poskytuje v rozsahu, o aký rodič žiada, spravidla však vždy najmenej na jeden mesiac. 

Zamestnávateľ môže zamestnávať mladistvých zamestnancov len prácami, ktoré sú primerané ich fyzickému a rozumovému rozvoju, neohrozujú ich mravnosť a poskytuje im pri práci zvýšenú starostlivosť.

(1) Zamestnávateľ nesmie zamestnávať mladistvých zamestnancov prácou nadčas, nočnou prácou a nesmie im nariadiť alebo s nimi dohodnúť pracovnú pohotovosť.

(1) Mladistvý zamestnanec nesmie byť zamestnávaný prácami pod zemou pri ťažbe nerastov alebo pri razení tunelov a štôlní.

(2) Mladistvý zamestnanec nesmie byť zamestnávaný prácami, ktoré so zreteľom na anatomické, fyziologické a psychické zvláštnosti v tomto veku sú pre neho neprimerané, nebezpečné alebo jeho zdraviu škodlivé.

(4) Zamestnávateľ nesmie zamestnávať mladistvých zamestnancov ani prácami,  pri ktorých sú vystavení zvýšenému nebezpečenstvu úrazu alebo pri ktorých výkone by mohli vážne ohroziť bezpečnosť a zdravie spoluzamestnancov alebo iných osôb. 
        	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 1
V. 1
P: (g)	(g) rovnaké zaobchádzanie medzi mužmi a ženami a iné protidiskriminačné ustanovenia.
	N	311/2001 Z. z. 	§  5
O: 2
P: f
	f)	rovnaké zaobchádzanie s mužmi a so ženami a zákaz diskriminácie.
	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 1
V: 2
	Na účely tejto smernice je termín „minimálne mzdové tarify“ v odseku 1(c) definovaný podľa vnútroštátnej legislatívy a/alebo praxe členského štátu, na území ktorého je pracovník vyslaný.
	N	311/2001 Z. z.

 90/1996 Z. z.

	§ 5
O: 2
P: c

§ 119
O: 1

§ 1	(2)  Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov,  ktorých zamestnávatelia vysielajú na výkon prác k inému zamestnávateľovi z územia členského štátu Európskej únie na územie Slovenskej republiky sa spravujú týmto zákonom, osobitnými predpismi alebo príslušnou  kolektívnou zmluvou , ktoré upravujú 

c)   minimálnu mzdu, minimálne mzdové nároky a mzdové zvýhodnenie za prácu nadčas,

(1)   Mzda nesmie byť nižšia ako minimálna mzda ustanovená osobitným predpisom.

Tento   zákon   upravuje   poskytovanie  minimálnej  mzdy  zamestnancom  v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu (ďalej len "zamestnanec").
	Ú	Zamestnávateľ	Ustanovenie nadobudne účinnosť vstupom SR do EÚ	
Č: 3
O: 2
V: 1	2. V prípade počiatočnej montáže a/alebo prvej inštalácie tovaru, ktorá je integrálnou súčasťou zmluvy o dodávke tovaru a je potrebná pre uvedenie dodaného tovaru do užívania a vykonávaná školenými pracovníkmi a/alebo odborníkmi dodávateľského podniku prvý pododsek odseku 1(b) a (c) sa nepoužije, ak doba ich vyslania nepresahuje osem dní. 
	N	311/2001 Z. z.

90/1996 Z. z.	§ 5
O: 5

§ 105

§ 3
O: 1	(5) Ustanovenia odseku 2 písm. b) a c) sa nepoužijú, ak  čas práce, ktorú vykonáva  vyslaný zamestnanec, nepresiahne 22  dní v kalendárnom roku.

Zamestnancovi, ktorému nevznikol nárok na dovolenku za  kalendárny rok ani na jej pomernú časť, pretože nevykonával v kalendárnom roku u toho istého zamestnávateľa prácu aspoň 60  dní, patrí dovolenka za odpracované dni v dĺžke jednej dvanástiny dovolenky za kalendárny rok za každých 22 odpracovaných dní  v príslušnom kalendárnom roku.

(1) Ak  mzda zamestnanca  nedosiahne  v  kalendárnom  mesiaci výšku minimálnej   mzdy,   zamestnávateľ   poskytne  zamestnancovi  doplatok,  ktorý predstavuje  rozdiel  medzi  dosiahnutou  mzdou a výškou minimálnej mzdy podľa § 2.
	Ú	Zamestnávateľ		
Č: 3
O: 2
V: 2	Toto ustanovenie však neplatí pre oblasť stavebných prác uvedených v prílohe.
	N							
Č: 3
O: 3	3. Členské štáty môžu, po konzultácii so zamestnávateľmi a pracovníkmi a v súlade s tradíciami a praxou jednotlivých členských štátov, rozhodnúť sa nepoužiť prvý pododsek odseku 1(c) v prípadoch podľa článku 1 (3)(a) a (b), ak doba vyslania nepresahuje jeden mesiac.
	D	311/2001 Z. z. 	§  5
O: 4	(4)    Ustanovenie odseku 2 písm. c) sa nepoužije, ak čas na ktorý bol zamestnanec vyslaný nepresiahne jeden mesiac v kalendárnom roku.	Ú	Zamestnávateľ		
Č: 3
O: 4	4. Členské štáty môžu v súlade s vnútroštátnymi právnymi normami a/alebo praxou stanoviť možnosť poskytovania výnimiek z prvého pododseku odseku 1(c) v prípadoch uvádzaných v článku 1 (3)(a) a (b) a z rozhodnutia členského štátu v zmysle odseku 3 tohto článku, a to prostredníctvom kolektívnych zmlúv v zmysle odseku 8 tohto článku, týkajúcich sa jedného alebo viacerých oblastí činnosti, v ktorých doba vyslania nepresahuje 1 mesiac.
	D	311/2001 Z. z.

2/1991 Zb.  	§ 231
O: 1

§ 2
O: 3

§ 5
O: 1 až 3	(1) Odborový orgán uzatvára so zamestnávateľom kolektívnu zmluvu, ktorá upravuje pracovné podmienky vrátane mzdových podmienok a podmienky zamestnávania, vzťahy medzi zamestnávateľmi a zamestnancami, vzťahy medzi zamestnávateľmi alebo ich organizáciami a jednou alebo viacerými organizáciami zamestnancov výhodnejšie ako upravuje tento zákon, alebo iný pracovnoprávny predpis, ak to tento zákon alebo iný pracovnoprávny predpis výslovne nezakazuje, alebo ak z ich ustanovení nevyplýva, že sa od nich nemožno odchýliť. Nároky, ktoré vznikli z kolektívnej zmluvy jednotlivým zamestnancom sa uplatňujú a uspokojujú ako ostatné nároky zamestnancov z pracovného pomeru. Pracovná zmluva je neplatná v tej časti, v ktorej upravuje nároky zamestnanca v menšom rozsahu než kolektívna zmluva.

(3)	Kolektívne zmluvy sú
a)	podnikové, uzavreté medzi príslušným odborovým orgánom a zamestnávateľom,
b)	vyššieho stupňa, uzavreté pre väčší počet zamestnávateľov medzi príslušným vyšším odborovým orgánom a organizáciou alebo organizáciami zamestnávateľov.

(1) Kolektívna zmluva je záväzná pre zmluvné strany.

(2) Kolektívne zmluvy sú záväzné tiež pre
a)	zamestnávateľov, za ktorých uzavrela kolektívnu zmluvu organizácia zamestnávateľov,
b)	zamestnancov, za ktorých uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný odborový orgán alebo príslušný vyšší odborový orgán,
c)	odborový orgán, za ktorý uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný vyšší odborový orgán.

(3) Príslušný odborový orgán uzaviera kolektívnu zmluvu aj za zamestnancov, ktorí nie sú odborovo organizovaní.
	Ú	Zamestnávateľ,
Odborový orgán		
Č: 3
O: 5
V: 1	5. Členské štáty môžu stanoviť možnosť výnimky z ustanovení prvého pododseku odseku 1(b) a (c) v prípadoch podľa článku 1(3)(a) a (b) na základe skutočnosti, že ide o nevýznamné množstvo práce. 
	D							
Č: 3
O: 5
V: 2	Členské štáty, ktoré využijú možnosť podľa prvého pododseku ustanovia kritériá, ktoré musí práca spĺňať, aby bola uznaná ako „nevýznamná“.
	D							
Č: 3
O: 6
V: 1	6. Doba vyslania sa vypočíta podľa referenčného obdobia jedného roku od začiatku vyslania.
	D							
Č: 3
O: 6
V: 2	Na účely takého výpočtu sa započítajú aj všetky predchádzajúce obdobia, v ktorých bolo príslušné pracovné miesto zastávané vyslaným  pracovníkom.

	D							
Č: 3
O: 7
V: 1	7. Odseky 1 až 6 nebudú brániť uplatneniu pracovných podmienok výhodnejších pre pracovníka. 

	N	návrh novely Zákonníka práce	§ 5
O: 3	(3) Ustanovenie odseku 2 nebráni uplatňovaniu zásad a podmienok zamestnávania výhodnejších pre zamestnancov. Výhodnosť sa posudzuje pri každom pracovnoprávnom nároku samostatne.
	Ú	Zamestnávateľ		
Č: 3
O: 7
V: 2	Prídavky, ktoré sa špecificky vzťahujú na vysielanie, sa považujú za súčasť minimálnej mzdy, jedine ak sú vyplácané ako náhrada skutočne vynaložených nákladov spojených s vyslaním, ako sú cestovné náklady, stravné a ubytovacie náklady.
	N	311/2001 Z. z. 	§ 118
O: 2 

	(2)    Mzda je peňažné plnenie alebo plnenie peňažnej hodnoty (naturálna mzda) poskytované zamestnávateľom zamestnancovi za prácu. Za mzdu sa nepovažuje plnenie poskytované v súvislosti so zamestnaním podľa iných ustanovení tohto zákona, alebo podľa osobitných predpisov najmä náhrada mzdy, odstupné, odchodné, cestovné náhrady, príspevky zo sociálneho fondu, výnosy z kapitalových podielov (akcií) alebo obligácii a náhrada za pracovnú pohotovosť. Za mzdu sa tiež nepovažuje ďalšie plnenie poskytované zamestnávateľom zamestnancovi zo zisku po zdanení.	Ú			
Č: 3
O: 8
V: 1	8. „Kolektívne zmluvy alebo výroky arbitráže, ktoré sa prehlásili za všeobecne uplatniteľné“ znamenajú také kolektívne zmluvy alebo arbitrážne výroky, ktoré musia dodržiavať všetky podniky v danej zemepisnej oblasti a v príslušnej profesii alebo priemysle. 

	N	2/1991 Zb.	§  2
O: 3

§  5
O: 1 až 3

	(3)	Kolektívne zmluvy sú
a)	podnikové, uzavreté medzi príslušným odborovým orgánom a zamestnávateľom,
b)	vyššieho stupňa, uzavreté pre väčší počet zamestnávateľov medzi príslušným vyšším odborovým orgánom a organizáciou alebo organizáciami zamestnávateľov.

(1)    Kolektívna zmluva je záväzná pre zmluvné strany.

(2)   Kolektívne zmluvy sú záväzné tiež pre
a)	zamestnávateľov, za ktorých uzavrela kolektívnu zmluvu organizácia zamestnávateľov,
b)	zamestnancov, za ktorých uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný odborový orgán alebo príslušný vyšší odborový orgán,
c)	odborový orgán, za ktorý uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný vyšší odborový orgán.

(3)   Príslušný odborový orgán uzaviera kolektívnu zmluvu aj za zamestnancov, ktorí nie sú odborovo organizovaní.
	Ú			
Č: 3
O: 8
V: 2	Ak neexistuje systém pre prehlásenie kolektívnych zmlúv alebo arbitrážnych výrokov za všeobecne aplikovateľné v zmysle prvého písmena, členské štáty sa podľa vlastného rozhodnutia môžu opierať o 
-	kolektívne zmluvy alebo arbitrážne výroky, ktoré sú všeobecne aplikovateľné na všetky podobné podniky v danej zemepisnej oblasti a v príslušnej profesii alebo priemysle, a/alebo 
-	kolektívne zmluvy, ktoré uzatvorili najreprezentatívnejšie organizácie zamestnávateľov a organizácie zamestnancov na vnútroštátnej úrovni a ktoré sú uplatňované na celom území príslušného štátu, za predpokladu, že ich uplatnenie na podniky uvádzané v článku 1(1) zabezpečí rovnosť zaobchádzania v záležitostiach uvedených v prvom pododseku odseku 1 tohto článku medzi danými podnikmi a inými podnikmi, uvádzanými v tomto pododseku, ktoré sú v podobnej situácii. 
	N	2/1991 Zb. 	§ 2
O: 3

§ 5
O: 1 až 3

	(3)	Kolektívne zmluvy sú
a)	podnikové, uzavreté medzi príslušným odborovým orgánom a zamestnávateľom,
b)	vyššieho stupňa, uzavreté pre väčší počet zamestnávateľov medzi príslušným vyšším odborovým orgánom a organizáciou alebo organizáciami zamestnávateľov.

(1)    Kolektívna zmluva je záväzná pre zmluvné strany.
(2)   Kolektívne zmluvy sú záväzné tiež pre
a)	zamestnávateľov, za ktorých uzavrela kolektívnu zmluvu organizácia zamestnávateľov,
b)	zamestnancov, za ktorých uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný odborový orgán alebo príslušný vyšší odborový orgán,
c)	odborový orgán, za ktorý uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný vyšší odborový orgán.

(3)   Príslušný odborový orgán uzaviera kolektívnu zmluvu aj za zamestnancov, ktorí nie sú odborovo organizovaní.
	Ú			
Č: 3
O: 8
V: 3	Rovnosť zaobchádzania v zmysle tohto článku je  považovaná za danú tam, kde vnútroštátne podniky v podobnej situácii:
-	podliehajú v danom mieste alebo v príslušnom sektore rovnakým záväzkom ako vysielajúce podniky, a v záležitostiach uvedených v prvom pododseku odseku 1, a
-	musia plniť tieto záväzky s rovnakým účinkom.
	N	2/1991 Zb. 	§ 5
O: 1 až 3

	(1)    Kolektívna zmluva je záväzná pre zmluvné strany.

(2)   Kolektívne zmluvy sú záväzné tiež pre
a)	zamestnávateľov, za ktorých uzavrela kolektívnu zmluvu organizácia zamestnávateľov,
b)	zamestnancov, za ktorých uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný odborový orgán alebo príslušný vyšší odborový orgán,
c)	odborový orgán, za ktorý uzavrel kolektívnu zmluvu príslušný vyšší odborový orgán.

(3)   Príslušný odborový orgán uzaviera kolektívnu zmluvu aj za zamestnancov, ktorí nie sú odborovo organizovaní.
	Ú			
Č: 3
O: 9	9. Členské štáty môžu ustanoviť, že podniky podľa článku 1 (1) musia zaručiť pracovníkom podľa článku 1 (3) (c) také podmienky, aké platia pre dočasných pracovníkov v tom členskom štáte, kde sa práca vykonáva.
	D							
Č: 3
O: 10	10. Táto smernica nevylučuje, aby členské štáty v súlade so zmluvou a na základe rovnosti zaobchádzania, uplatňovali pre vnútroštátne podniky a na podniky ostatných štátov nasledovné:
-	pracovné podmienky v záležitostiach iných než sú uvádzané v prvom pododseku odseku 1, pokiaľ ide o ustanovenia politiky verejného poriadku,
-	pracovné podmienky, ktoré boli zakotvené v kolektívnych zmluvách alebo arbitrážnych výrokoch v zmysle odseku 8 a týkajú sa iných činností, než sú uvedené v prílohe.
	D							
Č: 4
O: 1	Informačná spolupráca
1. Na účely vykonávania tejto smernice členské štáty v súlade s vnútroštátnou legislatívou a/alebo praxou ustanovia jeden alebo viac styčných úradov, alebo jeden či niekoľko príslušných vnútroštátnych orgánov.
	N	95/2000 Z. z.	§  5
O: 3
P: n, o	(3) Národný inšpektorát práce
n)	poskytuje informácie o pracovných podmienkach podľa osobitného predpisu najmä v súvislosti s vykonávaním stavebných prác vrátane výkopových prác, terénnych úprav, montáže a demontáže konštrukčných prvkov, opráv vrátane technického, technologického a energetického vybavenia stavieb, búracích prác a udržiavacích prác.
o)	spolupracuje s príslušnými orgánmi Európskej únie a členských štátov Európskej únie pri zisťovaní, kontrole a hodnotení pracovných podmienok podľa písmena n) a poskytuje im príslušné informácie o pracovných podmienkach,
	Ú	Národný inšpektorát práce		
Č: 4
O: 2
V: 1	2. Členské štáty ustanovia opatrenia pre vzájomnú spoluprácu medzi verejnými úradmi zodpovednými podľa vnútroštátnej legislatívy za monitorovanie pracovných podmienok, uvedených v článku 3

	N	95/2000 Z. z.	§ 5
O: 3
P: o	(3) Národný inšpektorát práce
o)	spolupracuje s príslušnými orgánmi Európskej únie a členských štátov Európskej únie pri zisťovaní, kontrole a hodnotení pracovných podmienok podľa písmena n) a poskytuje im príslušné informácie o pracovných podmienkach,8a)
	Ú	Národný inšpektorát práce		
Č: 4
O: 2
V: 2	Táto spolupráca bude pozostávať predovšetkým v poskytovaní odpovedí na zdôvodnené žiadosti týchto úradov o poskytnutie informácií o nadnárodnom prenajímaní pracovníkov, vrátane preukázaných prípadov porušenia alebo o možných prípadoch nezákonnej nadnárodnej činnosti. 	N	95/2000 Z. z.	§ 5
O: 3
P: o	(3) Národný inšpektorát práce
o)	spolupracuje s príslušnými orgánmi Európskej únie a členských štátov Európskej únie pri zisťovaní, kontrole a hodnotení pracovných podmienok podľa písmena n) a poskytuje im príslušné informácie o pracovných podmienkach,8a)
	Ú	Národný inšpektorát práce		
Č: 4
O: 2
V: 3 	Komisia a verejné úrady podľa prvého pododseku budú úzko spolupracovať pri preskúmaní ťažkostí, ktoré by pri uplatňovaní článku 3(10) mohli vzniknúť. 
	N	95/2000 Z. z.	§ 5
O: 3
P: o	(3) Národný inšpektorát práce
o)	spolupracuje s príslušnými orgánmi Európskej únie a členských štátov Európskej únie pri zisťovaní, kontrole a hodnotení pracovných podmienok podľa písmena n) a poskytuje im príslušné informácie o pracovných podmienkach,8a)
	Ú	Národný inšpektorát práce		
Č: 4
O: 2
V: 4	Vzájomná administratívna pomoc sa bude poskytovať bezplatne.
	N	95/2000 Z. z.	§ 5
O: 3
P: o	(3) Národný inšpektorát práce
o)	spolupracuje s príslušnými orgánmi Európskej únie a členských štátov Európskej únie pri zisťovaní, kontrole a hodnotení pracovných podmienok podľa písmena n) a poskytuje im príslušné informácie o pracovných podmienkach,8a)
	Ú	Národný inšpektorát práce		
Č: 4
O: 3	3. Každý členský štát vykoná vhodné opatrenia, aby všeobecne sprístupnil informácie o pracovných podmienkach v zmysle článku 3.
	N	95/2000 Z. z.	§ 5
O: 3
P: n	(3) Národný inšpektorát práce
n)	poskytuje informácie o pracovných podmienkach podľa osobitného predpisu8a) najmä v súvislosti s vykonávaním stavebných prác vrátane výkopových prác, terénnych úprav, montáže a demontáže konštrukčných prvkov, opráv vrátane technického, technologického a energetického vybavenia stavieb, búracích prác a udržiavacích prác.
	Ú	Národný inšpektorát práce		
Č: 4
O: 4	4. Každý členský štát oboznámi ostatné členské štáty a komisiu so styčnými úradmi alebo kompetentnými orgánmi podľa odseku 1.
	n. a.			

				
Č: 5
V: 1	Opatrenia
Ak sa členským štátom nepodarí zabezpečiť dodržiavanie tejto smernice, prijmú k tomu vhodné opatrenia. 
	N							
Č: 5
V: 2
	Najmä zabezpečia, aby pracovníci a/alebo ich zástupcovia mali k dispozícii primerané postupy na presadenie povinností v zmysle tejto smernice.
	N	311/2001 Z. z.

311/2001 Z. z.	Č:  9

§ 14	Zamestnanci a zamestnávatelia, ktorí sú poškodení porušením povinností vyplývajúcich z pracovnoprávnych vzťahov môžu svoje práva uplatniť na súde. Zamestnávatelia nesmú znevýhodňovať a poškodzovať zamestnancov preto, že zamestnanci uplatňujú svoje práva vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov. 

Spory medzi zamestnancom a zamestnávateľom o nároky z pracovnoprávnych vzťahov prejednávajú a rozhodujú súdy.
	Ú			
Č: 6	Jurisdikcia
V členských štátoch, na území ktorých je alebo bol vyslaný pracovník, je možné ustanoviť súdne postupy na dodržiavanie práv na pracovné podmienky zaručené v článku 3 bez dotknutia práva ustanoviť postupy v inom členskom štáte v zmysle existujúcich medzinárodných dohovorov o jurisdikcii, pokiaľ možno toto právo použiť.
	D	311/2001 Z. z.	§ 14	Spory medzi zamestnancom a zamestnávateľom o nároky z pracovnoprávnych vzťahov prejednávajú a rozhodujú súdy.
	Ú			
Č: 7
V: 1, 2	Vykonávanie
Členské štáty prijmú zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 16. decembra 1999. Okamžite o tom budú informovať komisiu. 
	n. a							
Č: 7
V: 3	Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú doplnené takýmto odkazom pri ich oficiálnom uverejnení. 
	n. a.							
Č: 7
V: 4	Spôsob vykonania takéhoto odkazu ustanovia členské štáty.	n. a.							
Č: 8	Preskúmanie komisiou
Komisia preskúma funkčnosť tejto smernice najneskôr do 16. decembra 2001, aby v prípade potreby mohla navrhnúť potrebné doplnenia.
	n. a.							
Č: 9
	Táto smernica je adresovaná členským štátom.
	n. a.			
				
PRÍLOHA	PRÍLOHA
Činnosti uvedené v článku 3 (1), druhá zarážka, zahrnujú všetky stavebné práce týkajúce sa konštrukcie, opráv, údržby, prestavby alebo demolácie budov a osobitne týchto prác:
1. Hĺbenie (výkopy)
2. Zemné práce (premiestňovanie zeminy)
3. Vlastné stavebné práce 
4. Montáž a demontáž prefabrikovaných dielcov
5. Interiérové alebo inštalačné práce
6. Úpravy
7. Renovačné práce
8. Opravy 
9. Rozoberanie (demontáž)
10. Demolačné práce
11. Údržba
12. Maliarske a čistiace práce v rámci údržby
13. Rekonštrukcie 
	N	95/2000 Z. z.	§ 5
O: 3
P: n	(3) Národný inšpektorát práce
n)	poskytuje informácie o pracovných podmienkach podľa osobitného predpisu8a) najmä v súvislosti s vykonávaním stavebných prác vrátane výkopových prác, terénnych úprav, montáže a demontáže konštrukčných prvkov, opráv vrátane technického, technologického a energetického vybavenia stavieb, búracích prác a udržiavacích prác.
–––––––––––––––––––––––
8a) § 5 ods. 2 zákona č. 311/2001 Z. z.	Ú	Národný inšpektorát práce