TABUĽKA  ZHODY
  k návrhu zákona o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
Právny akt ES/EÚ
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2000/12/ES z 20. marca 2000 o zakladaní a podnikaní úverových inštitúcií	Všeobecne záväzné právne predpisy SR
 Návrh zákona o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov
	
Čl.	Text	Spôsob transpozície	Číslo	Článok	Text

	Zhoda	Administratívna infraštruktúra	Pozná
mky	Štádium legislatívneho procesu	
Čl. 1
Bod 4.	Pre účely tejto smernice:
4.	'Príslušné úrady' znamená vnútroštátne úrady, ktoré sú zo zákona alebo iným nariadením poverené vykonávať dohľad nad úverovými inštitúciami;
	N		§ 1 ods.1 

ods. 2

pís. a)	Tento zákon upravuje všeobecné pravidlá postupu pri dohľade nad finančným trhom v oblasti bankovníctva, kapitálového trhu, poisťovníctva a starobného dôchodkového sporenia, ktorý vykonáva Národná banka Slovenska podľa tohto zákona a osobitných zákonov. Cieľom dohľadu nad finančným trhom je prispievať k bezpečnému fungovaniu finančného trhu v záujme udržiavania stability finančného trhu, ochrany klientov a rešpektovania pravidiel hospodárskej súťaže.
Národná banka Slovenska v rámci dohľadu nad finančným trhom
 vykonáva dohľad podľa tohto zákona a osobitných zákonov nad bankami, pobočkami zahraničných bánk, obchodníkmi s cennými papiermi, pobočkami zahraničných obchodníkov s cennými papiermi, sprostredkovateľmi investičných služieb, burzami cenných papierov, centrálnymi depozitármi cenných papierov, správcovskými spoločnosťami, pobočkami zahraničných správcovských spoločností, podielovými fondmi, zahraničnými subjektmi kolektívneho investovania, poisťovňami, zaisťovňami, pobočkami zahraničných poisťovní, pobočkami zahraničných zaisťovní, poisťovacími maklérmi, poisťovacími agentmi, dôchodkovými správcovskými spoločnosťami, dôchodkovými fondmi, sprostredkovateľmi starobného dôchodkového sporenia, inštitúciami elektronických peňazí, pobočkami zahraničných inštitúcií elektronických peňazí, Fondom ochrany vkladov, Garančným fondom investícií, Slovenskou kanceláriou poisťovateľov, konsolidovanými celkami, subkonsolidovanými celkami, zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami, finančnými konglomerátmi a v rozsahu ustanovenom týmto zákonom alebo osobitnými zákonmi aj nad inými osobami, nad inými účelovými združeniami majetku a nad skupinami osôb a účelových združení majetku, ktorým osobitné zákony v oblasti bankovníctva, kapitálového trhu, poisťovníctva alebo starobného dôchodkového sporenia ukladajú povinnosti (ďalej len „dohliadaný subjekt“) Národná banka Slovenska pri dohľade nad dohliadanými subjektmi
1.	ustanovuje pravidlá obozretného podnikania, pravidlá bezpečnej prevádzky a ďalšie požiadavky na podnikanie dohliadaných subjektov podľa osobitných zákonov,
2.	dohliada na dodržiavanie ustanovení tohto zákona, osobitných zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa vzťahujú na dohliadané subjekty alebo na ich činnosti, ako aj na dodržiavanie ustanovení právne záväzných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, ktoré sa vzťahujú na dohliadané subjekty alebo na ich činnosti, ak to ustanovujú tieto právne záväzné akty,
3.	vedie konania podľa tohto zákona a osobitných zákonov, udeľuje povolenia, licencie, súhlasy a predchádzajúce súhlasy, ukladá sankcie a opatrenia na nápravu, vydáva iné rozhodnutia, stanoviská, metodické usmernenia a odporúčania podľa tohto zákona a osobitných zákonov a dohliada na plnenie ňou vydaných rozhodnutí vrátane dodržiavania podmienok určených v týchto rozhodnutiach,
4.	vykonáva dohľad na mieste a dohľad na diaľku nad dohliadanými subjektmi 	Ú	 NBS			
Čl. 10	Zamietnutie povolenia
Každé zamietnutie povolenia sa musí zdôvodniť a žiadateľ o tejto skutočnosti musí byť upovedomený do šiestich mesiacov od doručenia žiadosti, resp. ak je žiadosť neúplná, do šiestich mesiacov odo dňa, kedy žiadateľ zaslal dodatočne vyžiadané informácie potrebné pre prijatie rozhodnutia. Rozhodnutie sa v každom prípade vynesie do 12 mesiacov od doručenia žiadosti.
	
N		§ 26 ods. 1 
ods. 3 

§ 28 ods.2	Rozhodnutie Národnej banky Slovenska musí obsahovať výrok, odôvodnenie a poučenie o rozklade.
V odôvodnení sa uvedie, ktoré skutkové zistenia boli podkladom na rozhodnutie, z ktorých dôkazov a akých úvah pri hodnotení dôkazov vychádza rozhodnutie a podľa akých ustanovení všeobecne záväzných právnych predpisov sa posudzoval zistený skutkový stav. Odôvodnenie nie je potrebné, ak sa všetkým účastníkom konania vyhovuje v plnom rozsahu.
Útvar dohľadu nad finančným trhom rozhodne o žiadosti o udelenie alebo o zmenu povolenia alebo licencie pre dohliadaný subjekt podľa osobitného zákona do šiestich mesiacov od doručenia úplnej žiadosti a o žiadosti o udelenie schválenia, súhlasu alebo predchádzajúceho súhlasu, alebo o inej žiadosti podľa osobitného zákon rozhodne do troch mesiacov od doručenia úplnej žiadosti, ak osobitný zákon neustanovuje inú lehotu na rozhodnutie rozhodne však najneskôr do 12mesiacov od doručenia žiadosti.	Ú				
Čl. 30	Výmena informácií a služobné tajomstvo
1.	Členské štáty stanovia, že všetky osoby dnes alebo v minulosti pracujúce pre príslušné úrady, ako aj auditori a znalci konajúci v mene príslušných úradov, sú viazaní povinnosťou zachovávať služobné tajomstvo. To znamená, že žiadne dôverné informácie získané pri výkone ich úloh nesmú poskytovať žiadnej osobe, ani orgánu, s výnimkou informácií poskytovaných v súhrnnej alebo kolektívnej podobe, pri ktorých nie je možné rozpoznať jednotlivé inštitúcie. Tento zákaz ale nemá vplyv na prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo.
Napriek horeuvedenému v prípade, že sa vyhlási úpadok úverovej inštitúcie alebo jej nútená likvidácia, dôverné informácie, ktoré sa netýkajú tretích osôb zapojených do pokusov o záchranu inštitúcie sa môžu poskytnúť v občianskych a komerčných konaniach.
2.	Odsek 1 príslušným úradom rôznych členských štátov nebráni v tom, aby si vymieňali informácie v zmysle tejto smernice a iných smerníc, ktoré sa vzťahujú na úverové inštitúcie. Na tieto informácie sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva uvedené v odseku 1.
3.	Členské štáty môžu uzatvárať dohody o spolupráci umožňujúce výmenu informácií s príslušnými orgánmi tretích krajín, resp. s úradmi a orgánmi tretích krajín v zmysle definície v odsekoch 5 a 6, len pod podmienkou, že na takto poskytnuté informácie sa vzťahujú záruky zachovania služobného tajomstva, ktoré sú prinajmenšom na úrovni tohto článku. Účelom takejto výmeny informácií musí byť plnenie úloh uvedených úradov a orgánov v oblasti dohľadu.
Ak informácie pochádzajú z iného členského štátu, nie je možné ich ďalej poskytnúť bez výslovného súhlasu príslušných úradov, ktoré ich poskytli, resp. výlučne na účely, na ktoré tieto orgány dali svoj súhlas.
4.	Príslušné úrady prijímajúce dôverné informácie v zmysle odsekov 1 a 2 ich môžu použiť len pri výkone svojich povinností:
•	pri kontrole dodržiavania podmienok pre podnikanie úverových inštitúcií a aby umožnili nekonsolidované i konsolidované monitorovanie ich podnikania, najmä pokiaľ ide o ich likviditu, platobnú schopnosť, vysokú angažovanosť, administratívne a účtovné postupy a vnútorné kontrolné mechanizmy,
•	pri uplatnení sankcií,
•	pri správnom odvolaní proti rozhodnutiu príslušného orgánu,
•	v rámci súdneho konania začatého v súlade s článkom 33 alebo osobitnými ustanoveniami uvedenými v tejto a iných smerniciach, ktoré  boli prijaté v oblasti úverových inštitúcií.
5.	Odseky 1 a 4 nezabraňujú výmene informácií v rámci členského štátu v prípade, že v tom istom členskom štáte sú dva alebo viac príslušných úradov, medzi členskými štátmi, ani medzi príslušnými úradmi a:
•	úradmi poverenými dohľadom iných finančných organizácií a poisťovní a úradmi zodpovednými za dohľad finančných trhov,
•	úradmi zapojenými do likvidácie a konkurzu úverových inštitúcií a do iných konaní podobného druhu,
•	osobami zodpovednými za výkon povinného auditu účtovníctva úverových inštitúcií a iných finančných inštitúcií,
v rámci plnenia ich úloh v oblasti dohľadu, a nezabraňujú ani poskytovaniu informácií úradom spravujúcim systémy ochrany vkladov, ktoré potrebujú na riadne plnenie svojej funkcie. Na prijaté informácie sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva uvedené v odseku 1.
6.	Bez ohľadu na odseky 1 až 4, členské štáty môžu povoliť výmenu informácií medzi príslušnými úradmi a:
•	úradmi zodpovednými za kontrolu orgánov zapojených do likvidácie a konkurzu úverových inštitúcií a iných konaní podobného druhu,
•	úradmi zodpovednými za kontrolu osôb poverených vykonávaním povinného auditu účtovníctva poisťovní, úverových inštitúcií, investičných spoločností a iných finančných inštitúcií.
Členské štáty, ktoré využijú ustanovenia prvého pododseku, požadujú splnenie aspoň nasledujúcich podmienok:
•	účelom týchto informácií je plnenie úloh dohľadu uvedených v prvom pododseku,
•	na informácie prijaté v tejto súvislosti sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva stanovené v odseku 1,
•	ak informácie pochádzajú z iného členského štátu, nie je možné ich ďalej poskytnúť bez výslovného súhlasu príslušných úradov, ktoré ich poskytli, resp. výlučne na účely, na ktoré tieto úrady dali svoj súhlas.
Členské štáty komisii a ostatným členským štátom oznámia názov úradov, ktoré sú oprávnené prijímať informácie v zmysle tohto odseku.
7.	Bez ohľadu na odseky 1 až 4, členské štáty za účelom posilnenia stability a integrity finančného systému môžu povoliť výmenu informácií medzi príslušnými úradmi a úradmi zo zákona zodpovednými za odhaľovanie a vyšetrovanie porušení zákona o obchodných spoločnostiach.
Členské štáty, ktoré využijú ustanovenia prvého pododseku, požadujú splnenie aspoň nasledujúcich podmienok:
•	účelom poskytnutia týchto informácií je plnenie úlohy uvedenej v prvom pododseku,
•	na informácie prijaté v tejto súvislosti sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva stanovené v odseku 1,
•	ak informácie pochádzajú z iného členského štátu, nie je možné ich ďalej poskytnúť bez výslovného súhlasu príslušných úradov, ktoré ich poskytli, resp. výlučne na účely, na ktoré tieto úrady dali svoj súhlas.
Ak v niektorom členskom štáte úrady uvedené v prvom pododseku svoje úlohy pri odhaľovaní a vyšetrovaní plnia za pomoci špecialistov zvlášť poverených na tento účel, ktorí nie sú zamestnaní vo verejnom sektore, možnosť výmeny informácií stanovená v prvom pododseku sa môže rozšíriť aj na tieto osoby a to za podmienok stanovených v druhom pododseku.
Pri uplatnení tretej zarážky druhého pododseku úrady uvedené v prvom pododseku príslušným úradom, ktoré informácie poskytli, oznámia mená a presné vymedzenie zodpovednosti osôb, ktorým sa informácie majú poslať.
Členské štáty komisii a ostatným členským štátom oznámia názvy úradov, ktoré sú oprávnené prijímať informácie v zmysle tohto odseku.
Komisia do 31. decembra 2000 vypracuje správu o uplatňovaní ustanovení tohto odseku.
8.	Tento článok príslušnému úradu nezabraňuje v tom, aby:
•	centrálnym bankám a iným orgánom s podobnou funkciou z pozície menových úradov,
•	prípadne iným štátnym orgánom zodpovedným za dohľad nad platobnými systémami,
poskytoval informácie potrebné na plnenie ich poslania a zároveň týmto orgánom nebráni príslušným úradom oznamovať informácie, ktoré môžu potrebovať na účely odseku 4.  Na informácie prijaté v tejto súvislosti sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva stanovené v tomto článku.
9.	Okrem toho, bez ohľadu na ustanovenia uvedené v článku 1 a 4, členské štáty v súlade s ustanoveniami zákona môžu povoliť poskytnutie určitých informácií iným ústredným orgánom štátnej správy, ktoré sú zodpovedné za legislatívu v oblasti dohľadu úverových inštitúcií, finančných inštitúcií, investičných služieb a poisťovní a inšpektorom, ktorý konajú v ich mene.
Takéto poskytovanie informácií je ale povolené len vtedy, ak je potrebné pre kontrolu finančného podnikania.
Členské štáty ale stanovia, že informácie prijaté v zmysle odseku 2 a 5 a informácie získané prostredníctvom kontroly na mieste uvedenej v článku 29(1) a (2) sa v prípadoch uvedených v tomto odseku nesmú poskytnúť bez výslovného súhlasu príslušných úradov, ktoré informácie poskytli, resp. príslušných úradov členského štátu, na území ktorého bola kontrola na mieste vykonaná.
10.	Tento článok príslušným úradom nebráni oznamovať informácie uvedené v odsekoch 1 až 4 clearingovým ústavom a iným podobným orgánom, ktoré zákon uznáva ako orgány zabezpečujúce clearingové a zúčtovacie služby pre jeden z trhov ich členských štátov, ak usúdia, že poskytnutie takýchto informácií je nevyhnutné pre zabezpečenie riadneho fungovania týchto orgánov vzhľadom na nedodržanie záväzkov alebo potenciálne nedodržanie záväzkov účastníkov trhu. Na informácie prijaté v tejto súvislosti sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva stanovené v odseku 1. Členské štáty ale zabezpečia, aby informácie prijaté v zmysle odseku 2 neboli ďalej poskytnuté za okolností uvedených v tomto odseku bez výslovného súhlasu príslušných orgánov, ktoré ich poskytli.	N

D

		§ 2 ods.5

§ 4 ods.1

§ 3 ods.1 

ods.2 

ods.3 

ods.4 

ods.5
	Národná banka Slovenska a osoby poverené výkonom dohľadu sú povinné zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach zistených a iných informáciách získaných pri výkone dohľadu nad dohliadanými subjektmi vrátane protokolov o vykonanom dohľade a spisov ku konaniam pred Národnou bankou Slovenska na túto povinnosť mlčanlivosti a zbavenie povinnosti mlčanlivosti sa vzťahujú ustanovenia osobitného zákona, ak tento zákon neustanovuje inak. Na základe informácií získaných pri výkone dohľadu nad dohliadanými subjektmi môže Národná banka Slovenska a osoby poverené výkonom dohľadu sprístupniť a poskytnúť tretím osobám len informácie zverejnené podľa tohto zákona alebo osobitného zákona a iné informácie v súhrnnej podobe, z ktorých nemožno identifikovať, o aký konkrétny dohliadaný subjekt alebo akú inú konkrétnu osobu ide, ak tento zákon alebo osobitný zákon neustanovuje inak.

Zahraničný orgán dohľadu z členského štátu Európskej únie alebo iného štátu Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „členský štát“) môže na území Slovenskej republiky vykonávať dohľad nad činnosťou dohliadaného subjektu, ktorý je pobočkou alebo dcérskou spoločnosťou zahraničnej osoby, pričom táto zahraničná osoba podlieha dohľadu príslušného zahraničného orgánu dohľadu. Zahraničný orgán dohľadu z iného štátu ako členského štátu môže vykonávať dohľad na území Slovenskej republiky nad činnosťou dohliadaného subjektu, ktorý je pobočkou alebo dcérskou spoločnosťou zahraničnej osoby, len na základe dohody uzavretej medzi Národnou bankou Slovenska a príslušným zahraničným orgánom dohľadu; takúto dohodu môže Národná banka Slovenska uzavrieť len na základe vzájomnosti. Vykonanie dohľadu na mieste na území Slovenskej republiky je zahraničný orgán dohľadu povinný vopred oznámiť Národnej banke Slovenska. Poverené osoby zahraničného orgánu dohľadu majú pri vykonávaní dohľadu na mieste na území Slovenskej republiky rovnaké oprávnenia, povinnosti a zodpovednosť ako osoby poverené výkonom dohľadu na mieste na základe poverenia Národnej banky Slovenska nemajú však povinnosť vyhotoviť protokol o vykonanom dohľade na mieste ani povinnosť určiť a oznámiť dohliadanému subjektu lehoty na prijatie a splnenie opatrení na odstránenie nedostatkov zistených pri vykonanom dohľade na mieste.

Štátne orgány, orgány územnej samosprávy a iné orgány verejnej moci, centrálny depozitár cenných papierov, členovia centrálneho depozitára cenných papierov, burza cenných papierov audítori, audítorské spoločnosti, Slovenská komora audítorov, notári, Notárska komora Slovenskej republiky, a iné osoby, ktorých činnosť súvisí s dohliadanými subjektmi, sú povinné poskytovať Národnej banke Slovenska ňou požadovanú súčinnosť na účely výkonu dohľadu podľa tohto zákona a osobitných zákonov. Pritom sú povinní bezplatne poskytovať Národnej banke Slovenska ňou požadované vyjadrenia, vysvetlenia a iné informácie a podklady, ktoré získali pri svojej činnosti, vrátane informácií z nimi vedených evidencií a registrov. Dožiadaný orgán alebo dožiadaná osoba má právo odoprieť poskytnutie požadovaných informácií len vtedy, ak by tým došlo k neoprávnenému sprístupneniu informácií v rozpore so zákonom alebo medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná a ktorá má prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky.
Právnické osoby a fyzické osoby, na ktoré sa nevzťahuje odsek1 a ktoré majú doklady alebo informácie súvisiace s dohliadanými subjektmi alebo s ich činnosťou, sú povinné poskytnúť ich Národnej banke Slovenska na jej žiadosť písomne alebo ústne do zápisnice ak na žiadosť Národnej banky Slovenska poskytnú informácie ústne do zápisnice, na vyhotovenie a náležitosti zápisnice sa obdobne vzťahuje §16 ods.3 a4.
Národná banka Slovenska pri spolupráci v rámci výkonu dohľadu nad dohliadanými subjektmi je oprávnená poskytovať informácie zahraničným orgánom dohľadu, audítorom, audítorským spoločnostiam, Slovenskej komore audítorov a iným orgánom verejnej moci a osobám, ktorých činnosť súvisí s dohľadom nad dohliadanými subjektmi, ako aj upozorniť ich na také nedostatky zistené pri vykonávaní dohľadu nad dohliadanými subjektmi, na ktorých riešenie alebo odborné posudzovanie sú príslušné. Ak sa na takéto poskytovanie informácií vyžaduje zbavenie povinnosti mlčanlivosti podľa osobitného zákona, za toto zbavenie povinnosti mlčanlivosti sa považuje aj bankovou radou schválená písomná dohoda o vzájomnej spolupráci a poskytovaní informácií medzi Národnou bankou Slovenska a príslušným orgánom alebo osobou.
Informácie poskytnuté Národnou bankou Slovenska podľa odseku3 možno použiť len na účely vykonávania dohľadu nad dohliadanými subjektmi, na účely kontroly kvality audítorských služieb a na plnenie iných zákonom ustanovených úloh orgánov a osôb uvedených v odseku3. Orgány a osoby uvedené v odseku3, ktorým Národná banka Slovenska poskytla informácie, sú povinné tieto informácie utajovať, chrániť pred neoprávneným prístupom, vyzradením, zneužitím, pozmenením, poškodením, zničením, stratou, odcudzením a zachovávať o nich mlčanlivosť. Tieto informácie si orgány a osoby uvedené v odseku3 môžu poskytnúť navzájom výlučne na ten istý účel alebo konanie, na ktoré boli poskytnuté Národnou bankou Slovenska; inak si ich môžu poskytnúť alebo zverejniť len s predchádzajúcim písomným súhlasom Národnej banky Slovenska.
Informácie, ktoré získa Národná banka Slovenska, osoby poverené výkonom dohľadu alebo prizvané osoby od zahraničných orgánov dohľadu, sa môžu využiť len na účely výkonu dohľadu nad dohliadanými subjektmi a na plnenie iných zákonom ustanovených úloh Národnej banky Slovenska. Tieto informácie môže Národná banka Slovenska poskytnúť iným orgánom alebo osobám alebo zverejniť len so súhlasom zahraničného orgánu dohľadu, ktorý tieto informácie poskytol.

	Ú		§ 41 zákona č. 566/ 1992 Zb. o Národnej banke Slovenska, 
§ 91 ods. 4  zákona č. 483/ 2001 Z.z. o bankách

S účinnosťou od 1.1. 2006 bude v SR iba jeden prísluslušný kompetentný orgán ktorý bude vykonávať dohľad podľa v zmysle tejto smernice 
		
Čl. 33	Právo obrátiť sa na súd
Členské štáty zabezpečia, aby sa na rozhodnutia prijaté v súvislosti s úverovými inštitúciami v dôsledku uplatňovania zákonov, nariadení alebo administratívnych opatrení vzťahovalo právo obrátiť sa na súd. To isté platí aj v prípade, že do šiestich mesiacov od podania žiadosti o udelenie povolenia, ktorá obsahuje všetky informácie požadované podľa platných ustanovení, nie je vynesené rozhodnutie.	
N		
§ 32	
Zákonnosť právoplatných rozhodnutí Národnej banky Slovenska vydaných podľa tohto zákona je preskúmateľná súdom podľa osobitného zákona; na preskúmavanie týchto rozhodnutí je príslušný Najvyšší súd Slovenskej republiky.
	
Ú