Title: Informácia z návštevy komisára EK pre rozširovanie Güntera Verheugena v SR (21
Author: INSTITUT APROXIMACIE
Last saved by: Peter

Informácia z návštevy komisára Európskej komisie pre rozširovanie Gntera Verheugena v Slovenskej republike v dňoch 21. -23. 2. 2001

Na pracovnej návšteve, ktorá sa uskutočnila v dňoch 21.-23. februára 2001, komisára EK Gntera Verheugena sprevádzali za stranu EÚ: Walter Rochel - veľvyslanec Delegácie EK v Bratislave, Dirck Meganck - vedúci negociačného tímu EK pre vstup SR do EÚ, Kristin Schreiber - kancelária G. Verheugena, Jean Christophe Filori - hovorca G. Verheugena. Za slovenskú stranu sprievod tvorili Juraj Migaš - veľvyslanec Misia SR pri ES Brusel, Miroslav Adamiš - GR SEUI, MZV, Jozef Bandžuch -DIPL, MZV, Petra Štauderová - EVEU, MZV.
Počas návštevy sa komisár G. Verheugen stretol s predsedom vlády SR Mikulášom Dzurindom, podpredsedom vlády SR pre ekonomiku Ivanom Miklošom, podpredsedom vlády SR pre integráciu Pavlom Hamžíkom, podpredsedom vlády SR pre ľudské, menšinové práva a regionálny rozvoj Pálom Csákym, ministrom zahraničných vecí Eduardom Kukanom, ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR Petrom Magvašim a na krátkom neformálnom stretnutí s prezidentom SR Rudolfom Schusterom.

Streda 21.2. 2001

Pracovné stretnutie za okrúhlym stolom venované problematike regionálneho rozvoja a reformy verejnej správy (primátori: Z. Trebuľa - Košice, J. Králik - Banská Bystrica, J. Kopčák - Prešov, zástupca primátora Bratislavy - Minárik, D. Kovačič - predseda výboru NR SR pre verejnú správu, M. Sýkora - predseda ZMOS, H. Woleková - hovorkyňa Grémia tretieho sektora).

G. Verheugen zdôraznil význam regiónov a regionálnej politiky ako základu pre posilňovanie hospodárskej a sociálnej kohézii v rámci EÚ. Táto problematika by mala byť v centre záujmu i kandidátskych krajín (KK), ktorým sa v blízkej budúcnosti otvára možnosť profitovať z využívania prostriedkov štrukturálnych fondov. Návšteva východného Slovenska demonštruje záujem EK aj o iné regióny ako hlavné mesto. Poukázal tiež na družobné kontakty medzi slovenskými Košicami a nemeckým mestom Wupertalom, ktoré začali už v roku 1980, pričom obaja bývalí primátori uvedených miest zastávajú v súčasnosti post prezidenta v týchto krajinách.
V súvislosti s potrebou reformy verejnej správy sa diskusia dotkla i novely Ústavy SR, ktorá bude vytvárať legislatívny základ pre vytvorenie tzv. vyšných územných celkov (VÚC). Dopady decentralizácie štátnej správy možno podľa slov D. Kovačiča chápať ako možnosť zníženia nákladov na štátnu administratívu a predovšetkým racionalizáciu spravovania vecí verejných, ktoré budú presunuté bližšie k občanovi. Vyjadril presvedčenie, že po schválení novely Ústavy SR sa bude vláda intenzívne venovať krokom smerujúcim k ukončeniu reformy verejnej správy.
M. Sýkora považuje ukončenie reformy verejnej správy za základný predpoklad vstupu SR do EÚ. V reforme, ktorá začala ešte v roku 1990, nejde o organizačnú zmenu, ale o zavedenie nových vzťahov medzi občanom a štátom. V praxi to znamená predovšetkým presun kompetencií, financií a moci na miestnu samosprávu (mestá a obce). Poukázal na neochotu centrálnych orgánov štátnej správy vzdať sa rozhodovania a financií, pričom v oblastiach ako stavebné konanie, matriky, školstvo, zdravotníctvo, vodárne a kanalizácie sú samosprávy pripravené prevziať kompetencie a zodpovednosť. Novela Ústavy SR predstavuje pre regionálnu samosprávu zásadný zlom, keďže jej umožní vydávať všeobecne záväzné nariadenia.
H. Woleková ako predstaviteľka mimovládnych organizácií poukázala v súvislosti s využívaním štrukturálnych fondov na potrebu uplatňovania partnerského princípu na všetkých úrovniach, t.j. i na národnej úrovni - v Národnom riadiacom a monitorovacom výbore. Kriticky sa vyjadrila k odkladaniu reformy verejnej správy a k pomalému prijímaniu legislatívy v oblasti regionálneho rozvoja (zákon o podpore regionálneho rozvoja, prijatie Národného plánu regionálneho rozvoja a pod.), vyplývajúceho aj z nedostatku politickej vôli.
Prítomní primátori miest upozornili na negatívne dopady, ktoré neukončená reforma verejnej správy v praxi prináša. Rozvoj spolupráce na báze partnerstva naráža na problém, že slovenský región nie je rovnocenným a dôstojným partnerom pre regióny našich susedov s oveľa väčšími, legislatívne ukotvenými kompetenciami. Slovensko sa tiež nemôže zapájať a profitovať z projektov EÚ určených pre regióny.
V súvislosti so zákonom o obecnom zriadení sa primátori zhodli na nedostatočnom zabezpečení podmienok, predovšetkým finančných, pre výkon stanovených úloh.          
G. Verheugen na záver stretnutia vo svojej reakcii na vystúpenia zúčastnených zdôraznil, že programovanie a implementácia v oblasti regionálnej politiky a štrukturálnych fondov sa musí uskutočňovať na báze partnerstva na všetkých úrovniach - miestnej, regionálnej aj národnej. Za týmto účelom je nevyhnutné vytvoriť moderné, efektívne a pružné administratívne štruktúry, ktoré budú schopné implementovať a dôsledne aplikovať európsku legislatívu v praxi.
Zdôraznil, že prijatie zákona o štátnej službe a implementácia reformy verejnej správy boli zaradené medzi krátkodobé priority Partnerstva pre vstup 1999. Ich meškanie by mohlo spomaliť napredovanie Slovenska v prístupovom procese, keďže verejná správa zohráva kľúčovú rolu v príprave na členstvo.
Na margo novely Ústavy SR poznamenal, že ide o bežný proces, v prípade Slovenska však nachádza proces jej schvaľovania veľkú odozvu vo verejnej mienke. 

Prednáška na Technickej Univerzite v Košiciach

Hlavné tézy:
Prínos rozširovania EÚ je jednoznačne pozitívny - ide o zabezpečenie stability, mieru  a spoločných európskych hodnôt na území Európy, čo je základným predpokladom úspešného hospodárskeho rozvoja a posilnenia konkurencieschopnosti EÚ.
EÚ je spoločenstvo rovnocenných štátov, v ktorom aj malé členské krajiny majú vplyv na rozhodovanie, ich postavenie vďaka členstvu v EÚ je silnejšie ako kedy predtým. Obavy zo straty národnej suverenity a kultúrnej identity nie sú opodstatnené. EÚ rešpektuje kultúrnu diverzitu, keďže ide o faktor celkovo posilňujúci a obohacujúci. Časť rozhodovacích právomocí odovzdáva členská krajina inštitúciám Spoločenstva, deje sa tak však v záujme občanov EÚ.      
V júni 1993 Európska rada v Kodani odsúhlasila kritéria pre členstvo v EÚ. Ich plnenie zhodnotil G. Verheugen nasledovne : 
•	Politické kritériá: EÚ neočakáva riešenie rómskeho problému pred vstupom do EÚ, ale zodpovednú a v praxi aplikovateľnú stratégiu riešenia. V súvislosti s bojom proti kriminalite a korupcii má EÚ politiku tzv. nulovej tolerancie a korupciu nie je možné akceptovať ako súčasť kultúrneho dedičstva. SR v tejto oblasti prijala plán vlády a ratifikovala medzinárodné dohovory, je ich potrebné uplatňovať v praxi.   
•	Ekonomické kritériá: V Pravidelnej správe bola SR označená ako fungujúca trhová ekonomika, ktorá bude schopná odolávať konkurenčným tlakom v rámci únie v strednodobom horizonte. Pre SR je dôležitý príliv zahraničných investícií, ako pozitívny príklad možno uviesť VSŽ - ale je potrebné, aby boli plne uplatňované princípy hospodárskej súťaže.        
•	Schopnosť KK prevziať záväzky členstva: SR v tejto oblasti zaznamenala veľký pokrok, predovšetkým v legislatívnych oblastiach týkajúcich  sa vnútorného trhu, audiovizuálnej politiky, telekomunikácií a pod.. Zvýšené úsilie si vyžadujú oblasti ako poľnohospodárstvo, doprava, spravodlivosť a vnútorné veci, regionálny rozvoj a životné prostredie.
•	Za 4. kritérium možno považovať zabezpečenie dostatočných administratívnych kapacít pre prijímanie a implementáciu acquis. V tejto oblasti musí SR ešte dosiahnuť pokrok.
Summit v Nice v decembri 2000 svojimi výsledkami definitívne otvoril cestu k rozširovaniu EÚ. Jasnú perspektívu negociácií poskytuje tzv. „Road map“, ktorý umožňuje najpokročilejším kandidátom na vstup do EÚ ukončiť rokovania už koncom roku 2002 tak, aby sa mohli zúčastniť na voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2004.               
Odkaz pre Slovensko: SR ide správnym smerom, ale musí zintenzívniť svoje úsilie.
Čo očakáva EÚ od SR, alebo príspevok SR do EÚ: Slovensko má bohaté skúsenosti vyvierajúce zo spolužitia viacerých národností na jeho území. Slovensko si dokázalo udržať kultúrnu identitu,  i keď po mnohé stáročia nemalo vlastný štát.
V diskusii otvorená otázka voľného pohybu osôb. 
V tejto oblasti v súčasnosti dochádza k určitým prehnaným reakciám. Fungovanie jednotného vnútorného trhu EÚ je založené na tzv. 4 slobodách. Prechodné obdobia sú v prípade vstupu nových krajín do EÚ bežným a niekedy nevyhnutným spôsobom ako umožniť ich skoršie prijatie do EÚ. V prípade prechodného obdobia v kapitole voľného pohybu osôb je záujem predísť v členských krajinách negatívnym dopadom na trh práce a KK ochrániť pred odlivom vzdelaných a kvalifikovaných ľudí do zahraničia. Skúsenosti z predchádzajúcich rozširovaní svedčia o tom, že migrácia nie je veľká, keďže obyvatelia nových členských krajín hľadajú pracovné príležitosti vo svojej krajine. Spoločná pozícia EÚ bude obsahovať flexibilné ustanovenie prechodného obdobia pre jednotlivé KK. Vzhľadom na parlamentné voľby v Nemecku v roku 2002 bude presadzovať EK uzavretie tejto kapitoly ešte do konca tohto roka.

Ústavný súd    

G. Verheugen uviedol, že otázka posilnenia nezávislosti súdnictva patrí medzi krátkodobé priority Partnerstva pre vstup 1999. Pravidelná správa o pokroku konštatovala, že bol dosiahnutý istý pokrok v danej oblasti, je však nutné pokračovať predovšetkým v oblasti  garancie politickej nezávislosti súdnictva v SR. Predseda ústavného súdu Ján Mazák uviedol, že v tejto súvislosti je potrebné presadiť zrušenie čl. 48 Ústavy SR, týkajúci sa stanovenia 4-ročnej skúšobnej doby pre vymenovanie sudcu. V krátkej diskusii sa G. Verheugen zaujímal o náplň práce Ústavného súdu a o aktuálne prípady, ktoré sú v štádiu preverovania.

Štvrtok 22.2.2001 

Návšteva Luníka IX, Jarovníc a Rudňan

Delegáciu vedenú predsedom vlády SR Mikulášom Dzurindom tvorili: Vincent Danihel - splnomocnenec vlády SR pre riešenie problémov rómskej menšiny, Viktória Jančošeková - riaditeľka kancelárie predsedu vlády SR, Miriam Fiťmová - hovorkyňa predsedu vlády SR, Milan Zachar - riaditeľ odboru zahraničných vzťahov a protokolu ÚV SR, Jana Kviečinska - GR Sekcie ľudských práv a menšín ÚV SR, Iveta Radičová - riaditeľka nadácie S.P.A.C.E., Michal Šebesta - študent.

V rámci diskusie s rómskym obyvateľstvom košického sídliska Luník IX, po ktorej nasledovala tlačová konferencia M. Dzurinda uviedol, že v priebehu 1-2 týždňov vláda schváli program Rozvoja výstavby sociálneho bývania, pre ktorý bude vyčlenená suma 1,8 mld. Sk. 80% nákladov na výstavbu bytov bude hradených v rámci programu a 20% bude možné uhradiť zo strany budúceho užívateľa prostredníctvom verejno-prospešných prác. V súvislosti s problémom ďalšieho financovania poriadkovej služby vytvorenej z radov rómskeho obyvateľstva na Luníku IX prisľúbil predseda vlády nájsť potrebné finančné prostriedky. G. Verheugen bol informovaný o výraznom zlepšení životných podmienok na Luníku IX, ktoré sa udialo na základe iniciatívy rómskej samosprávy na sídlisku. Prispel k tomu i inštitút verejnoprospešných prác, ktorý sa stretol s pozitívnou odozvou u rómskeho obyvateľstva.      
V Jarovniciach navštívila delegácia Základnú školu, ktorú navštevuje 700 rómskych detí. Riaditeľ školy Jozef Bugna a učiteľ Ján Szajko priblížili problémy, s ktorými sa ZŠ potýka. Zo 16 učiteľov je iba 1 kvalifikovaný. Vzhľadom na zlú sociálnu situáciu rodín žiakov je nutné nachádzať finančné zdroje na nákup základných školských pomôcok pre žiakov. Podľa učiteľa výtvarnej výchovy J. Szajka cesta k zlepšeniu sociálnej situácie Rómov vedie cez vzdelanie, v ktorom sa treba usilovať podporiť kreativitu a aktivitu rómskych detí. V tejto súvislosti upozornili na dobudovanie škôlky nachádzajúcej sa priamo v rómskej osade. V Jarovniciach sa realizujú i ďalšie projekty nadácie S.P.A.C.E a organizácie Hlava 98. Delegácia navštívila rómsku dedinu, kde obe strany položili vence k pamätníku obetiam povodne.  
V Rudňanoch sa delegácia oboznámila s činnosťou rómskeho spoločenského centra podporovaného EK. G. Verheugen ocenil konkrétny príklad zlepšenie podmienok bývania časti rómskeho obyvateľstva pochádzajúceho z rómskej osady v Rudňanoch. Vďaka starostovi bolo umožnené presťahovať niekoľko rómskych rodín do zrekonštruovaných bytov.
G. Verheugen potvrdil, že EÚ pozorne sleduje vývoj problematiky rómskej menšiny v KK a je pripravená aktívne sa podieľať na krokoch vedúcich k zlepšeniu sociálneho postavenia Rómov. Vzhľadom na vysoký počet rómskej menšiny na Slovensku, odhady hovoria o 400- 500 tis., nie je možné podceňovať ich súčasné postavenie v spoločnosti. Je nutné v praxi presadzovať rovnosť príležitostí, t.j. prístup k vzdelaniu, k práci a zabezpečiť zlepšenie podmienok bývania. Ide predovšetkým o mladú generáciu, na ktorú treba prednostne upriamiť pozornosť. G. Verheugen trval na tom, že vo vzťahu k rómskej menšine existuje na Slovensku sociálna diskriminácia. Vylúčil diskrimináciu vychádzajúcu z právneho poriadku krajiny. Chápe, že existuje celý súbor dôvodov a príčin, ktoré k danému stavu viedli. Na margo rómskych osád, ktoré navštívil poznamenal, že mal možnosť vidieť veľmi rozdielne podmienky života Rómov. Jeho očakávania však boli negatívnejšie ako skutočnosť. Vysoko ocenil projekty, zaangažovanosť ľudí a mimovládnych organizácií, ktorých spoločné úsilie vedie k hmatateľnému zlepšovaniu podmienok života rómskej menšiny. Slovenská strana použitie termínu sociálna diskriminácia v súvislosti s rómskou národnostnou menšinou neakceptovala, a na základe argumentov, ako i konkrétnych zlepšeniach v osadách, ktoré delegácia navštívila, G. Verheugen nahradil tento termín sociálnou marginalizáciou a vylúčením. (Pozn.: Tento posun je podstatný, termíny boj proti sociálnemu vylúčeniu a marginalizácii zodpovedajú súčasným európskym procesom, vytýčených Lisabonským summitom.)

 
23.2. 	2001

Pracovné rokovanie s podpredsedom vlády SR pre ekonomiku Ivanom Miklošom

	G. Verheugen ocenil ekonomickú reformu, čo sa premietlo i na pozitívnom hodnotení Slovenska v Pravidelnej správe EK o pokroku SR v prístupe do EÚ. Isté obavy vyvoláva stanovený deficit verejných financií v roku 2001, ktorý by mohol narušiť makroekonomickú stabilitu v SR. Zdôraznil, že akcelerácia uskutočňovania ekonomickej reformy je dôležitým predpokladom, aby sa Slovensko zaradilo do prvej skupine prijímaných štátov.
	I. Mikloš vyjadril presvedčenie, že v roku 2001 daňové príjmy prevýšia plánovanú úroveň v štátnom rozpočte a deficit verejných financií podľa MMF dosiahne v roku 2001 3,9%. Potvrdil, že Slovensko považuje vstup do EÚ za svoju strategickú prioritu,  o čom svedčí aj jednoznačná orientácia na trhy EÚ a KK, kde smeruje až 90% exportu. Informoval tiež o stave a plánoch privatizácie bankového a podnikového sektoru na Slovensku. 
V súvislosti s pracovnými raňajkami, na ktorých sa zúčastnili zástupcovia podnikateľskej sféry, G. Verheugen informoval, že v diskusii zaznela kritika na  nedostatočne vytvorené  legislatívne podmienky pre podnikanie v SR. I. Mikloš potvrdil fungovanie inštitucionalizovaného dialógu, a i keď sa tento rok pravdepodobne nepodarí dosiahnuť v rámci tripartity všeobecnú dohodu, stretnutia so sociálnymi partnermi sa uskutočňujú na pravidelnej báze. 
V otázke reformy verejnej správy a zákona o štátnej službe, ako krátkodobých priorít Partnerstva pre vstup, sa G. Verheugen a I. Mikloš zhodli na tom, že prvoradá je kvalita. Vláda SR za účelom schválenia zákona o štátnej službe uskutoční mimoriadne zasadanie 4. marca 2001. I. Mikloš pripravil revidovanú verziu návrhu zákona MPSVR SR. Stanovené termíny - koniec marca 2001 na prerokovanie zákona vo vláde a koniec júna 2001 na schválenie zákona  v NR SR - by bolo vhodné dodržať, keďže dosiahnuté výsledky bude možné premietnuť do Pravidelnej správy o pokroku. G. Verheugen uviedol, že na júnovom summite v Gteburgu sa predpokladá predloženie tzv. Interim Report, ktorý bude monitorovať priebežný pokrok KK v príprave na členstvo. Pre Slovensko bude podstatné konštatovanie o správnom smerovaní a dosiahnutom pokroku v týchto mimoriadne významných oblastiach. 
D. Meganck ponúkol pomoc vo forme expertízy k zákonu, ktorú je možné uskutočniť cez program Phare.
K zákonu o investičných stimuloch I. Mikloš  uviedol, že Slovensko v porovnaní so susednými KK dosahuje nižší objem prílivu zahraničného kapitálu, ktorý je pre rozvoj transformujúcej sa ekonomiky veľmi dôležitý. 10-ročné daňové prázdniny pre zahraničných investorov považuje za vhodné a v danej situácii potrebné opatrenie. Susedné KK uvedené opatrenie plne uplatňujú. Prebiehajúce expertné preverovania so strany EK o opodstatnenosti prijatia sú zdĺhavé a Slovensko je v porovnaní so svojimi susedmi znevýhodnené. G. Verheugen vyjadril jednoznačnú podporu tomuto návrhu a za dostatočné opodstatnenie tejto  požiadavky považuje v prípade Slovenska 20%-nú nezamestnanosť. Uviedol, že túto problematiku prerokuje so svojim kolegom - komisárom Mario Montim.

Pracovné rokovanie s podpredsedom vlády pre európsku integráciu Pavlom Hamžíkom

Úvodom komisár ubezpečil partnera, že jeho príchod nemá súvislosť s prebiehajúcim procesom diskusie a schvaľovania novely Ústavy SR. Zároveň však poukázal na význam novely v kontexte budovania legislatívnych základov pre vstup SR do EÚ.
Summit v Nice potvrdil projekt rozširovania, ktorý predstavuje v súčasnosti najväčší a zjednocujúci cieľ pre všetky členské krajiny EÚ. Strategický dokument, ktorý bol vydaný spolu s Pravidelnou správou o pokroku, znamená záväzok predovšetkým pre členské krajiny EÚ. Je zrejmé, že ak nebudú predložené spoločné pozície v priebehu švédskeho a belgického predsedníctva, nebude možné uzavrieť rokovania s niektorými KK do konca roku 2002. Slovensko sa musí v maximálnej miere usilovať plniť časový plán rokovaní, aby sa dostalo do prvej vlny rozširovania. Načasovanie rozširovania EÚ o prvé krajiny je známe a vychádza zo záverov summitu v Nice.  Prvé krajiny by mohli byť prijaté v rokoch 2002-2003, a tak by sa mohli zúčastniť na voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2004. G. Verheugen zdôraznil, že byť medzi krajinami prvej skupiny by malo byť pre SR prioritou, keďže druhá vlna rozširovania nie je bližšie načasovaná. V tejto súvislosti uviedol, že v kuloároch sa uvažuje aj o tzv. mini-rozšírení, t.j. rozšírenie o neproblémové KK s malým počtom obyvateľstva ako: Estónsko, Malta, Cyprus a Slovinsko. Komisár však nie je zástancom takéhoto modelu a jednoznačne podporuje uplatnenie princípov diferenciácie, hodnotenie na základe dosiahnutých výsledkov a catch-up. Uviedol, že SR má v niektorých oblastiach lepšie východiskové pozície ako iné KK, napr.: nepredpokladá väčšie problémy v poľnohospodárstve.
P. Hamžík v súvislosti s nedávnou cestou premiéra do Švédska uviedol, že SR nepožaduje uvedenie individuálnych dátumov vstupov KK do EÚ na júnovom summite v Gteburgu, ale až na konci belgického predsedníctva. Vyjadril tiež rovnaké stanovisko k potrebe ukončiť rokovania o vstupe SR do EÚ do konca roka 2002. Druhá vlna rozširovania v prípade OECD a v budúcnosti NATO sú názorným príkladom, že kritéria na vstup sú tvrdšie a časový rámec je 5-6 rokov.
V súvislosti s problematikou voľného pohybu osôb P. Hamžík informoval, že SR zahájila na bilaterálnej báze diskusie s Nemeckom a Rakúskom. I keď sme si vedomí, že je podstatná spoločná pozícia EÚ, SR nechce čakať na diskriminujúce prechodné obdobia.
G. Verheugen informoval o príprave dokumentu „Issue and Options“, ktorý bude analyzovať možné dopady voľného pohybu osôb z terajších KK, pričom zdôraznil spoločný záujem oboch strán: vyhnúť sa negatívnym dôsledkom migrácie pracovnej sily tak v KK, ako i v  členských krajinách. Zároveň by však mal byť umožnená dostatočná mobilita tam, kde bude žiadúca. Otvára sa množstvo alternatív ako danú záležitosť riešiť. V každom prípade za 2 extrémne pozície, ktoré nebudú diskutované,  považuje: voľný pohyb osôb bez obmedzenia a pevne stanovené prechodné obdobia, ktoré by umožňovali voľný pohyb osôb až po 7 rokoch pre všetky KK bez rozdielu. V priebehu 3-4 týždňoch predpokladá zaradenie tohto dokumentu na rokovanie Rady pre všeobecné záležitosti. Zdôraznil, že inteligentný a flexibilný systém organizovania trhu práce by nemal byť prekážkou rovnako na strane KK i členských štátov EÚ. Prerokovania a aj uzavretie tejto kapitoly uprednostní počas belgického predsedníctva i z dôvodu konania parlamentných volieb v Nemecku v roku 2002.
Zákon o štátnej službe by podľa P. Hamžíka mal zodpovedať realite, nie je možné vytvoriť niečo ideálne, takže z toho pohľadu sa v názoroch nachádza medzi stanoviskami prezentovanými podpredsedom vlády I. Miklošom a ministrom PSVR P. Magvašim. 
G. Verheugen uviedol, že by rád konštatoval pokrok SR v tejto oblasti v Pravidelnej správe, čo znamená, že prijatie zákona by sa malo udiať maximálne do polovice októbra 2001.
V súvislosti s návštevou rómskych osád, G. Verheugen sa pozitívne vyjadril o množstve projektov a zapojenia občianskej spoločnosti v záujme zlepšovania sociálnych podmienok rómskej menšiny. Zdôraznil potrebu vzdelávania, školenia a vytvárania pracovných príležitostí najmä pre mladú generáciu. Kriticky sa vyjadril o podmienkach bývania a rovnosti príležitostí rómskej menšiny v SR. Dodal, že pre náš vstup do EÚ je v tejto oblasti potrebné implementovať stratégiu, ktorá by umožnila systematicky a komplexne riešiť postavenie rómskej menšiny v SR. Je si vedomý, že okamžité riešenie neexistuje.   

Pracovné rokovanie s podpredsedom vlády SR pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj Pálom Csákym

G. Verheugen stručne informoval o diferencovanom obraze, ktorý získal na základe návštev Luníka IX, Jarovníc a Rudňan počas predchádzajúceho dňa. Zdôraznil potrebu začať uplatňovať komplexnú stratégiu zameranú na prekonávanie znevýhodnenia rómskej menšiny. Uvedomuje si, že je potrebná vôľa zo strany Rómov, aby táto stratégia uspela. Je potrebné podporovať aktivitu rómskej menšiny. Fondy a poskytovanie finančných prostriedkov nepredstavujú systematické, dostatočné a v končenom dôsledku ani správne zvolené prostriedky. Nesprávne využité finančné prostriedky by mohli viesť k diskriminácii nerómskeho obyvateľstva, ktoré tiež čelí negatívnym dopadom ekonomickej transformácie krajiny. Na Slovensku však v súčasnosti existuje sociálna diskriminácia rómskeho obyvateľstva. V tejto otázke upozornil P. Csáky na citlivosť tohto termínu. Je nutné brať do úvahy vzdelanostnú úroveň rómskeho obyvateľstva, ktorá v rozhodujúcej miere znižuje ich šance uplatniť sa na trhu práce. 
P. Csáky vyjadril v mene politickej strany SMK podporu návrhu novely Ústavy, keďže ide i o otázku politickej stability v SR.
V súvislosti s regionálnym rozvojom P. Csáky informoval o citlivej otázke vytvorenia VÚC z pohľadu maďarskej menšiny. Zastáva názor nerozdeľovať 6 okresov osídlených maďarskou menšinou  do viacerých VÚC, pričom uviedol, že takéto riešenie je v súlade s odporúčaniami Rady Európy. Išlo by o kraj s počtom obyvateľstva 900 tis., so 42-43 %-ným podielom obyvateľov maďarskej národnosti.  Pre Slovensko je reforma verejnej správy prioritou, pričom za základ považuje funkčnú regionálnu samosprávu.       
P. Csáky požiadal o navŕšenie finančných prostriedkov určených pre rómsku menšinu v rámci programu Phare zo súčasných 10 mil. Euro na 15 mil. Euro. Pre budovanie infraštruktúry by bolo využitých 5 mil. Euro, pričom 50% by spolufinancovala slovenská strana. Druhý projekt počíta s rozpočtom 9-10 mil. Euro a je určený pre všetky menšiny, ktorých je na Slovensku 12, ale prednostne, vo výške 80%,  zameraný na Rómov. Išlo by  o implementáciu jazykových práv menšín, podporu inteligencie národnostných menšín, pomoc pri budovaní Fakulty pre vzdelávanie pedagógov v maďarskom jazyku v Nitre - t.j. dôraz bude kladený predovšetkým na podporu vzdelávania menšín.       
V súvislosti s vytvorením navrhovaného VÚC maďarskou koalíciou, G. Verheugen uviedol, že takýto VÚC by bol neproporcionálny voči ostatným regiónom.             
G. Verheugen poukázal na obmedzenú možnosť prerozdeľovať finančné prostriedky v rámci programu Phare, ktoré sa zakladá na princípe viacročného programovania. D. Meganck upresnil, že suma  vo výške 18 mil. Euro určená pre hospodársku a sociálnu kohéziu zahŕňa i pomoc pre rómsku menšinu na východnom Slovensku. Zo strany EK bolo prisľúbené navrhnuté možnosti preveriť, keďže programovanie ešte nie je uzavreté. Smernica pre Phare 2002 bude k dispozícií po revízií Partnerstva pre vstup.

Pracovný obed podávaný ministrom zahraničných vecí SR Eduardom Kukanom

Diskusia sa týkala aktuálneho stavu prístupových rokovaní po summite v Nice, ktorý potvrdil a vytvoril reálny rámec pre uskutočnenie vstupu prvých KK v rokoch 2002-2003. Komisár sa plne zasadzuje o dodržiavanie princípov diferenciácie, catch-up, individuálneho hodnotenia dosiahnutých výsledkov. G. Verheugen v zásade nevidí prekážky, ktoré by vážnym spôsobom mohli ovplyvniť prístupový proces SR, za predpokladu plnenia plánovaných úloh. E. Kukan uviedol, že v prípade SR vzhľadom na celkovo menší počet žiadostí o prechodné obdobia, nebude aktuálne ich sťahovanie v takej miere, ako sa deje u niektorých iných KK. G. Verheugen poznamenal, že okrem prechodných období, ktoré poskytujú určitú flexibilitu, je možné uplatniť tzv. „set aside“ princíp. Ten umožňuje predbežne uzavrieť kapitolu, i keď určitá otázka ostáva otvorená a vyžaduje hľadanie prijateľnej dohody, konsenzusu v blízkej budúcnosti. 
V súvislosti s voľným pohybom osôb sa obe strany zhodli na tom, že Rakúsko v súčasnosti  profituje zo svojho postavenia ako susednej krajiny KK napr.: vytvárajú sa lepšie a viac pracovných príležitostí. Cez slovensko-rakúske hraničné prechody prechádza denne v priemere 10 tis. ľudí (obojsmerne, za rôznym účelom, počet nezohľadňuje štátnu príslušnosť). Je možné predpokladať, že z tohto počtu len približne 3 tis. Slovákov cestuje do Rakúska pracovať, čo dokazuje, že súčasná mobilita pracovnej sily zo SR je nízka.   

Pracovné rokovanie s  ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR Petrom Magvašim
Za stranu MPSVR SR boli prítomní: Edit Bauer - štátna tajomníčka,  Boris Sopira - vedúci úradu,  Vlasta Husáriková - GR sekcie legislatívy,  Jarolím Antal - vedúci kancelárie ministra,  Ľubica Gajdošová - riaditeľka odboru európskej integrácie a aproximácie, Jana Burdová - vedúca tlačového a informačného oddelenia, Úrad vlády SR:  Igor Hajdušek GR sekcia európskych záležitostí. 

G. Verheugen diskutoval s P. Magvašim o sociálnych aspektoch procesu rozširovania, o probléme štátnej služby. Uviedol, že SR zaznamenala pokrok v približovaní. Zagratuloval koalícii, ktorej sa podarilo zostaviť dobrý implementačný program. Uviedol, že treba urobiť veľa práce v problematike bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, najmä pri zabezpečení finančných dopadov na podniky v súvislosti s prijatím aproximovanej legislatívy; pripomenul rozhodujúcu požiadavku EÚ/EK na posilnenie autonómneho sociálneho dialógu. Komisár zdôraznil, že pre EK v kontexte prípravy na členstvo je dôležitá príprava administratívnych štruktúr, ktoré umožnia SR využívať štrukturálne fondy vrátane Európskeho sociálneho fondu. K pripravovanému zákonu o štátnej službe uviedol, že táto prioritná úloha SR je na rozhodnutí SR akú úlohu má zohrávať štátna služba; pripomenul úlohu z Partnerstva pre vstup, kde štátna služba bola prioritou. Na záver svojho úvodného vstupu uviedol, že SR zaznamenala značný pokrok v predvstupovom procese, má šancu byť medzi prvými štátmi, o ktoré sa EÚ rozšíri a chce podporiť vládu ako i NR SR, aby sa táto snaha naplnila. 
P. Magvaši informoval, že vláda si v roku 1998 v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky určila tri hlavné priority, ktorými sú: reforma pracovného práva, reforma sociálneho poistenia a bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, pričom v reformnom procese veľkú úlohu kladie na sociálny dialóg. Informoval, že hneď po voľbách sa podarilo pripraviť zákon č.106/1999 o hospodárskom a sociálnom partnerstve (zákon o tripartite), ktorý nadobudol účinnosť 15. júna 1999. Informoval, že všetky zákony a opatrenia sociálnej politiky pripravujeme v spolupráci so sociálnymi partnermi. Uviedol, že SR čaká 10 rokov na reformu pracovného práva, ktorej základom je nový Zákonník práce. Na Zákonník práce sú nadviazané zákon o štátnej službe, zákon o verejnej službe a novela zákona o kolektívnom vyjednávaní. Informoval, že od 6. júla 2000 sú predložené vo vláde všetky štyri zákony. Sociálni partneri očakávajú urýchlenie legislatívneho procesu pre všetky štyri zákony spoločne.  Informoval, že je dohoda so sociálnymi partnermi, aby bol dostatočný čas na prípravu opatrení od platnosti zákonov do dátumu nadobudnutia ich účinnosti, preto je nevyhnutné, aby NR SR zákony prerokovala do 1. júla 2001 s navrhovanou účinnosťou od 1.1. 2002. Minister ubezpečil komisára, že v zákone o štátnej službe sleduje cieľ pripraviť štátnu službu ako službu pre občana; vysvetlil, že od roku 1998 vláda prijala niekoľko zákonov parciálne riešiacich štátnu službu (policajti, vojaci, colníci), v ktorých je definovaná štátna služba nadštandartne, čím sa založil určitý režim, ktorý je ťažko odňať; uviedol, že tieto zákony sa týkajú cca 130 tis. zamestnancov a pripravovaný zákon o štátnej službe sa bude vzťahovať na 36 tis. zamestnancov, pričom kompenzácie v pripravovanom zákone o štátnej službe sú 10-násobne nižšie ako už v prijatých zákonoch o štátnej službe pre spomenuté skupiny štátnych zamestnancov. Informoval, že rokovania so sociálnymi partnermi pri príprave nového Zákonníka práce boli ťažké, riešili sa rozpory a preto, aby sa dosiahol konsenzus, musela vláda ustúpiť určitým požiadavkám predovšetkým odborov v oblasti zákona o štátnej službe. Minister ďalej uviedol dohodnutý plán postupu na najbližšie dni: ak má NR SR prerokovať všetky štyri tieto zákony, je potrebné ich predložiť zo strany vlády do 5. 3. 2001; preto vláda 4. 3. 2001 bude pokračovať v prerušenom rokovaní. P. Magvaši víta ponuku W. Rochela diskutovať s expertmi Sigmy, aby zákon o štátnej službe vyhovoval predstavám modernej štátnej služby. Zdôraznil, že v súčasnosti je v SR napätá sociálna situácia a oddialenie prijatia zákonov z oblasti pracovného práva môže vyostriť vzťahy so sociálnymi partnermi.
G. Verheugen ubezpečil, že EK je pripravená spolupracovať, ale rozhodnutie o obsahu zákonov je rozhodnutím SR. Informoval, že EK bude monitorovať pokrok SR v tejto oblasti a dôležitý je termín október, kedy EK pripraví informáciu pre členské štáty EÚ. Informoval, že EK posudzuje zákony až po prijatí v NR SR, avšak v prípade požiadavky SR je pripravená komentovať obsah prijímaných zákonov aj priebežne.
P. Magvaši k stanovisku zaslaného G. Verheugenom k ZŠS z dňa 20. 2. 2001 uviedol, že stanovisko bolo vypracované k verzii návrhu ZŠS z roku 2000, pričom súčasná verzia  nemá toľko nedostatkov. Napr. v  stanovisku sa kritizuje kolektívne vyjednávanie v ZŠS, avšak uviedol, že zákon potvrdzuje, že nemôže byť v rozpore so štátnym rozpočtom. V tejto súvislosti D. Meganck uviedol, že kolektívne vyjednávanie nie je súčasťou acquis, ale ide o politickú otázku vo vzťahu k súčasnej praxi v členských štátoch. G. Verheugen zdôraznil, že rozhodnutie o obsahu zákona je na Národnej rade SR, pričom kvalita tohto zákona je predpokladom fungovania štátu. Zdôraznil politickú dimenziu pre uplatnenie politiky EÚ v rámci transpozície acquis a implementácie vynucovacích opatrení. Opätovne zdôraznil, že štátna služba by mala byť efektívna, stabilná, nestranná a pružná.
P. Magvaši zdôraznil, že jeho stratégiou je úspešne rokovať v negociačných kapitolách č. 2 (Voľný pohyb osôb) a č.13 (Sociálna politika a zamestnanosť). K problematike migrácie obyvateľstva uviedol, že vo všeobecnosti migrácia obyvateľstva SR je malá, a to vo vnútri, aj smerom von, pričom samozrejme sklony obyvateľstva sa môžu časovo meniť. Keďže SR má hranicu z členských štátov iba s Rakúskom, informoval, že s partnerským ministrom Bartensteinom sa dohodol na príprave cezhraničnej spolupráce, aby sme sa naučili čo najlepšie vzájomne chápať a pomáhať si. Zámerom P. Magvašiho je pripraviť v prvom polroku bilaterálne dohody a prostredníctvom nich dospieť aj k multilaterálnym. Informoval, že SR má rozpracované bilaterálne zmluvy okrem Rakúska aj s Holandskom, Luxemburskom a  Írskom.
G. Verheugen vyslovil prekvapenie, že SR nemá viac bilaterálnych dohôd s členskými štátmi. Prehlásil, že EÚ má záujem o flexibilitu trhu práce, je to veľmi limitujúci problém a informoval, že v nasledujúcich troch-štyroch týždňoch bude diskutovať o tejto problematike Rada EÚ. Odporučil využiť flexibilitu, ktorú umožňuje Asociačná dohoda EÚ – SR.