Všeobecná koordinačná smernica pre zahraničnú pomoc poskytovanú Európskou úniou a jej členskými štátmi v období pred prijatím Slovenskej republiky do Európskej únie a Smernica k príprave a realizácii programu Phare 

OBSAH

A.	VŠEOBECNÁ KOORDINAČNÁ SMERNICA PRE ZAHRANIČNÚ POMOC POSKYTOVANÚ EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI V OBDOBÍ PRED PRIJATÍM SLOVENSKEJ REPUBLIKY DO EURÓPSKEJ ÚNIE

strana
I.	Časť  VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1 Úvodné ustanovenia							3
Článok 2 Vymedzenie základných pojmov					5
Článok 3 Základné princípy poskytovania zahraničnej pomoci			8
Článok 4 Oblasti podpory jednotlivých predvstupových nástrojov únie	          10
Článok 5 Programové dokumenty					          11
Článok 6 Jazyk							          12
Článok 7 Záväznosť							          12

II.	Časť  ORGÁNY KOORDINÁCIE PREDVSTUPOVÝCH NÁSTROJOV ÚNIE NA NÁRODNEJ ÚROVNI					

Článok 8 Národný koordinátor zahraničnej pomoci			          13
Článok 9 Generálny riaditeľ Sekcie pre európske záležitosti Úradu vlády SR         14
Článok 10 Riaditeľ Odboru zahraničnej pomoci Úradu vlády SR		          15
Článok 11 Sektorový koordinátor zahraničnej pomoci			          16
Článok 12 Koordinačné orgány pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti      17

III.	Časť IMPLEMENTÁCIA PREDVSTUPOVÝCH NÁSTROJOV NA NÁRODNEJ ÚROVNI

Článok 13 Národný fond a Splnomocnenec pre Národný fond		          18
Článok 14 Implementačné agentúry a centrálna jednotka			          19

IV.	Časť MONITOROVANIE IMPLEMENTÁCIE PREDVSTUPOVÝCH NÁSTROJOV EÚ

Článok 15 Spoločný monitorovací výbor					          20
Článok 16 Sektorové monitorovacie podvýbory a 
Monitorovacie výbory ISPA a SAPARD					          20

B.	Smernica k PRÍPRAVE A REALIZÁCII PROGRAMU PHARE

V.	Časť PRÍPRAVA A REALIZÁCIA PROGRAMU PHARE

Článok 17 Hlavné priority programu Phare na obdobie 2000-2006		          21
Článok 18 Budovanie inštitúcií						          22
Článok 19 Investície							          23
Článok 20 Neoprávnené aktivity pre program Phare			          24
Článok 21 Pravidlá zamerania, koncentrácie a účinku			          25
Článok 22 Programový cyklus Phare					          25
Článok 23 Metodika prípravy Národného programu Phare 
v oblasti budovania inštitúcií a s tým súvisiacich investícií			          27
Článok 24 Metodika prípravy Národného programu Phare 
v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti				          31
Článok 25 Metodika prípravy Národného programu Phare
v oblasti cezhraničnej spolupráce					          37
Článok 26 Implementácia programu Phare				          44
Článok 27 Programový splnomocnenec 				          44
Článok 28 Implementácia projektov budovania inštitúcií			          45
Článok 28a Implementácia projektov ekonomickej a sociálnej súdržnosti	          46
Článok 29 Monitorovanie a hodnotenie 					          46

VI.	Časť

Článok 30 Námietky							         48
Článok 31 Záverečné ustanovenia 					         49
Článok 32 Zrušovacie ustanovenia 					         49

Všeobecná koordinačná smernica pre zahraničnú pomoc poskytovanú Európskou úniou a jej členskými štátmi v období pred prijatím Slovenskej republiky do Európskej únie a Smernica k príprave a realizácii programu Phare 

A.	VŠEOBECNÁ KOORDINAČNÁ SMERNICA PRE ZAHRANIČNÚ POMOC POSKYTOVANÚ EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI V OBDOBÍ PRED PRIJATÍM SLOVENSKEJ REPUBLIKY DO EURÓPSKEJ ÚNIE.

I.	Časť
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1
Úvodné ustanovenia

1.	Všeobecná koordinačná smernica pre zahraničnú pomoc poskytovanú Európskymi spoločenstvami a jej členskými štátmi v období pred prijatím Slovenskej republiky do Európskej únie (ďalej len Únie) a k príprave a realizácii programu Phare, (ďalej len Smernica) určuje:
a)	princípy koordinácie zahraničnej pomoci, ktorú poskytuje Únia prostredníctvom Európskej komisie, (ďalej len Komisie) ako aj členské štáty Únie Slovenskej republike v období pred vstupom republiky do Únie;
b)	princípy prípravy a realizácie programov Phare;
c)	pravidlá pre programy, projektové zámery, projekty a opatrenia

2.	Cieľom smernice je maximalizovať efektívnosť využívania zahraničnej pomoci (ďalej len pomoc) poskytovanej Slovenskej republike v období pred vstupom Slovenskej republiky do Únie zo zdrojov Komisie a zo zdrojov členských štátov Únie.

3.	Účelom smernice je:
a)	stanoviť jednotný a účinný postup pri príprave programov financovaných spoločne z prostriedkov Únie a z prostriedkov štátneho rozpočtu Slovenskej republiky pre jednotlivé roky,  v období pred vstupom Slovenskej republiky do Únie;
b)	stanoviť koordináciu zahraničnej pomoci, ktorú poskytuje Slovenskej republike Únia a členské štáty Únie v súlade s predvstupovou stratégiou a v súlade s programom podpory poľnohospodárstva a rozvoja vidieka (SAPARD), predvstupového štrukturálneho nástroja (ISPA), multilaterálnych programov Únie, s výnimkou tých, ktoré sú priamo koordinované Európskymi spoločenstvami (napr. Leonardo, Sokrates, 5. rámcový program a pod.), ako aj v súlade s programami bilaterálnej pomoci členských krajín Únie Slovenskej republike v jej predvstupovom období;
c)	definovať vzťahy medzi jednotlivými subjektami zapojenými do programovania a realizácie programov pomoci Únie a pomoci členských krajín Únie s osobitným dôrazom na program Phare;
d)	zabezpečiť jednotný postup pri realizácii programov Phare za účelom zvýšenia absorpčnej kapacity Slovenskej republiky a dosiahnutia vysokej efektívnosti využitia prostriedkov vyčlenených zo strany Únie pre Slovenskú republiku;

4.	Smernica vychádza najmä z týchto základných a doplňujúcich dokumentov:
Základné dokumenty:

-	Agenda 2000 (marec 1999, Berlín),
-	Nariadenie Rady EC 1266/1999 o koordinácii pomoci kandidátskym krajinám v rámci predvstupovej stratégie a dopĺňajúcej Nariadenie EEC 3906/89,
-	Nariadenie Rady EC 1267/1999 zriaďujúce nástroj pre štrukturálnu politiku v predvstupovom období (ISPA),
-	Nariadenie Rady EC 1268/1999 o pomoci Spoločenstva pre predvstupové opatrenia pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka kandidátskym krajinám strednej a východnej Európy v predvstupovom období (SAPARD),
-	Nariadenie EC 2759/99 stanovujúce pravidlá pre aplikáciu Nariadenia EC 1268/99 SAPARD
-	Nariadenie EEC 3906/89 o ekonomickej pomoci Maďarskej republike a Poľskej ľudovej republike v znení neskorších predpisov,
-	Nariadenie EC 1260/1999 definujúce základné ustanovenia Štrukturálnych fondov,
-	Nariadenie EC 2760/98 týkajúce sa implementácie programov cezhraničnej spolupráce v rámci programu Phare
-	Rámcová dohoda medzi SR a EÚ o účasti SR na programoch pomoci Európskej Únie z roku 1994

Ostatné doplňujúce dokumenty:

-	Smernica pre programovanie Phare na rok 2002 vypracovaná Európskou komisiou,
-	Praktická príručka o kontraktačných procedúrach pre Phare, ISPA a SAPARD vypracovaná Európskou komisiou,
-	Vademecum o koordinácii predvstupových nástrojov,
-	Memorandum o porozumení o zriadení Národného fondu medzi SR a Európskou Úniou (podpísané v decembri 1998) a vzorový text Finančnej dohody,
-	Memorandum o porozumení o využití Národného fondu pre ISPA,
-	ISPA manuál vypracovaný Generálnym riaditeľstvom Európskej komisie pre regionálny rozvoj v septembri 2000 v aktuálnom znení,
-	Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky na roky 2000-2006 (SAPARD) schválený Európskou komisiou v roku 2000,
-	Viacročná finančná dohoda pre program SAPARD,
-	Národný plán regionálneho rozvoja
-	Partnerstvo pre vstup 2001 a pre ďalšie roky
-	Národný program pre prijatie Acquis Communautaire

Vybrané zákony a uznesenia vlády platné v Slovenskej republike:

-	Zákon č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja 
-	Zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a a vnútornom audite
-	Zákon č.39/1993 Z.z. o NKÚ v znení neskorších predpisov, 
-	Zákon č.303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov,
-	Zákon č.10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe, 
-	Zákon č.440/2001 Z.z. o správach finančnej kontroly v znení zák.č.150/2001 Z.z.
-	Uznesenie vlády SR č.739/2000 SR  podľa ktorého funkciu národného koordinátora pre ISPA vykonáva v súčasnosti národný koordinátor
-	Uznesenie vlády č. 1218/2001 k návrhu na zrušenie funkcie výkonného národného koordinátora zahraničnej pomoci

Článok 2
Vymedzenie základných pojmov

1.	Pre účely smernice sa rozumie:

v oblasti orgánov:

a)	Európska komisia (ďalej len komisia) – komunitárny orgán Európskych spoločenstiev založený najmä na realizáciu cieľov Európskych spoločenstiev, najmä vnútorného trhu, spoločnej hospodárskej a menovej politiky; v tejto súvislosti má právo legislatívnej iniciatívy a kontrolné právomoci nad dodržiavaním komunitárneho práva členskými štátmi; 
b)	Delegácia Európskej komisie v Slovenskej republike ďalej len (Delegácia) - zastupiteľský orgán Komisie v kandidátskej krajine vedený veľvyslancom;
c)	Spoločný monitorovací výbor (JMC – Joint Monitoring Committee ďalej len spoločný výbor) – najvyšší spoločný monitorovací a hodnotiaci orgán vlády a komisie, ktorý tvorí splnomocnenec pre fond, národný koordinátor a zástupca komisie, zodpovedný za hodnotenie a kontrolu programov a projektov predvstupvej pomoci Únie, najmä z hľadiska plnenia cieľov stanovených v programových dokumentoch a ustanovení zakotvených v Partnerstve pre vstup,
d)	sektorový monitorovací podvýbor (SMSC – Sectorial Monitoring Sub-Committee ďalej len sektorový podvýbor) – podvýbor, ktorý tvorí národný koordinátor, splnomocnenec pre fond, programoví splnomocnenci jednotlivých implementačných jednotiek a zástupca Komisie, zodpovedný za podrobné sledovanie realizácie každého programu, ich súčastí a zmlúv v súlade s platnými pravidlami Komisie, ako aj dodržiavania časového harmonogramu ich realizácie pre určený sektor,
e)	Monitorovací výbor ISPA – výbor zodpovedný za monitorovanie pokroku v realizácii jednotlivých projektov ISPA, ktorý tvorí Národný koordinátor pre ISPA, splnomocnenec pre fond, zástupcovia komisie, implementačných agentúr ISPA pre dopravu a pre životné prostredie, medzinárodných finančných a úverových inštitúcií, a ostatných zainteresovaných subjektov, ktorému predsedá Národný koordinátor pre ISPA,
f)	Národný fond (ďalej len fond) - centrálna finančná inštitúcia, ktorej zriaďovateľom je MF SR. Prostredníctvom fondu je väčšina finančných prostriedkov z predvstupových fondov Únie prevádzaná do Slovenskej republiky, na základe uznesenia vlády SR č.832/98. Štatutárnym zástupcom fondu je splnomocnenec pre fond,
g)	implementačná agentúra (ďalej len agentúra) - agentúra, ktorá zabezpečuje verejné súťaže, zmluvné vzťahy a platby u projektov stanovených vo Finančnom memorande a zodpovedá za ich realizáciu v súlade s pravidlami Komisie,
h)	Centrálna finančná a kontraktačná jednotka (CFCU – Central Financial and Contracting Unit, ďalej len centrálna jednotka) - agentúra, ktorá zabezpečuje verejné súťaže, zmluvné vzťahy a platby pre projekty uvedené vo vybraných finančných memorandách a je zodpovedná za ich realizáciu v súlade s pravidlami Komisie. Odborná implementácia týchto projektov je v zodpovednosti staršieho programového pracovníka (SPO) z inštitúcie príjemcu pomoci,
i)	medzinárodná finančná inštitúcia – medzinárodná finančná a úverová inštitúcia, ktorá poskytuje úvery konečným prijímateľom, určené na spolufinancovanie programov a projektov schválených Finančným memorandom priamo alebo sprostredkovane,
j)	poradný orgán je orgán určený na posudzovanie a hodnotenie projektových zámerov a projektov. Napr. pre budovanie inštitúcií Odbor európskej integrácie Úradu vlády Slovenskej republiky pre oblasť implementácie acquis, Sekcia ľudských práv a menšín Úradu vlády SR a pre oblasť politických kritérií Sekcia ekonomickej politiky Úradu vlády SR pre časť plnenia ekonomických kritérií. Pre oblasť ekonomicko-sociálnej kohézie je ním ad-hoc medzirezortná pracovná skupina, zložená zo zástupcov ministerstiev, zodpovedných za prípravu sektorových operačných programov, konkrétne MVRR SR, MŽP SR, MDPT SR, MH SR, MPSVR SR, MŠ SR, MP SR, MF SR, Úradu vlády SR a jednotlivých regionálnych riadiacich a monitorovacích výborov.

v oblasti dokumentov: 

k)	Acquis Communautaire – ďalej len acquis – právny poriadok Európskych spoločenstiev obsahujúci v sebe komunitárne a únijné právo, ktorý sú členské štáty povinné dodržiavať a rozvíjať v súlade s čl.2 Zmluvy o EÚ;
l)	Národný program pre prijatie acquis (ďalej len NPPA) programový dokument vlády Slovenskej republiky obsahujúci definovanie priorít a programový dokument vypracovaný Slovenskou republikou s vecným, časovým a finančným stanovením plánu prijímania acquis, ktorý je každoročne aktualizovaný;
m)	finančné memorandum – zmluva o poskytnutí nenávratnej finančnej pomoci Slovenskej republike uzatvorená medzi Úniou a Slovenskou republikou v prospech Slovenskej republiky pre vybranú skupinu projektov schválených Komisiou a vládou Slovenskej republiky v rámci programu Phare a ISPA. Pre program SAPARD plní funkciu finančného memoranda jednoročná finančná dohoda,
n)	Praktická príručka pre kontraktačné procedúry Phare, ISPA a SAPARD – príručka vydaná Komisiou upravujúca v praxi proces obstarávania, uzatvárania zmluvných vzťahov a platieb podľa zmlúv spolufinancovaných z prostriedkov predvstupových fondov Únie a Slovenskej republiky,
o)	Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky – strednodobý plán pripravený vládou Slovenskej republiky a odsúhlasený Komisiou pre oblasť rozvoja poľnohospodárstva a vidieka s využitím prostriedkov fondu SAPARD aj štátneho rozpočtu SR,
p)	Národný plán regionálneho rozvoja – strednodobý plán pripravený vládou Slovenskej republiky slúžiaci ako základ pre programovanie pomoci EÚ z programov Phare, ISPA a SAPARD v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti,
q)	komunitárny program – program Únie určený len pre členské štáty Únie;

v oblasti funkcionárov:

r)	národný koordinátor zahraničnej pomoci (NAC - National Aid Coordinator ďalej len národný koordinátor) – člen vlády Slovenskej republiky, zodpovedný za koordináciu, programovanie a implementáciu zahraničnej pomoci, ktorý zabezpečuje úzke prepojenie medzi predvstupovým procesom a využívaním finančnej pomoci Únie a je zodpovedný za monitorovanie a vyhodnocovanie programov predvstupovej pomoci Únie, 
s)	národný koordinátor ISPA (NIC – National ISPA Coordinator - ďalej len ISPA koordinátor) – člen vlády Slovenskej republiky, ktorý koordinuje prípravu a realizáciu programu ISPA na národnej úrovni a zodpovedá za programovanie, realizáciu a monitorovanie projektov ISPA na národnej úrovni,
t)	splnomocnenec pre Národný fond (NAO – National Autorising Officer ďalej len splnomocnenec pre fond ) - štátny tajomník Ministerstva financií Slovenskej republiky  menovaný vládou Slovenskej republiky, ktorý riadi Národný fond (ďalej len fond) a celkovo zodpovedá za finančné riadenie predvstupových fondov Únie a zabezpečuje tok prostriedkov národného spolufinancovania,
u)	generálny riaditeľ Sekcie pre európske záležitosti Úradu vlády Slovenskej republiky (GR SEZ ďalej len generálny riaditeľ) – zamestnanec štátnej správy, zabezpečujúci úlohy národného koordinátora pri príprave a všeobecnej implementácii programov predvstupovej pomoci Únie a členských krajín Únie,
v)	riaditeľ Odboru zahraničnej pomoci Úradu vlády Slovenskej republiky (ROZP ďalej len riaditeľ odboru) – zamestnanec štátnej správy, zodpovedný za vecnú a metodickú prípravu programov zahraničnej pomoci, monitorovanie ich implementácie a správu manažérskeho informačného systému,

w)	programový splnomocnenec (PAO – program Autorising Officer) – je zodpovedný za správne administratívne a finančné riadenie projektov v zmysle platných pravidiel. Programový splnomocnenec je navrhnutý štatutárnym zástupcom organizácie, do pôsobnosti ktorej je začlenená implementačná agentúra a menovaný splnomocnencom pre fond, v prípade kde si to vyžadujú okolnosti, konzultuje s národným koordinátorom,
x)	sektorový splnomocnenec pre program (SAO – Sectorial Autorising Officer ďalej len sektorový koordinátor) – štátny zamestnanec, ktorý riadi vecne príslušnú agentúru pre ISPA. Sektorový splnomocnenec je zodpovedný za činnosť agentúry a za správne administratívne a finančné riadenie projektov. Sektorový splnomocnenec je navrhovaný vecne príslušným ministrom a menovaný splnomocnencom pre fond po prerokovaní s národným koordinátorom,
y)	sektorový koordinátor pomoci (SAC – Sectorial Aid Coordinator ďalej len sektorový koordinátor) – štátny zamestnanec, zodpovedný za prípravu a koordináciu návrhu programu predvstupovej pomoci Únie pre jednotlivý sektor, riadený určitým ministerstvom a ústredným orgánom štátnej správy,
z)	starší programový pracovník (SPO – Senior Program Officer) - to pracovník implementačnej agentúry a implementačnej jednotky, ktorý asistuje programovému splnomocnencovi. SPO môže byť začlenený v organizačnej štruktúre inštitúcie prijímateľa pomoci v rámci útvaru, ktorý je konečným prijímateľom pomoci. Zodpovedá za správnu odbornú implementáciu projektu Phare.

v oblasti nástrojov: 

aa)	Perseus - účtovný systém Európskej komisie,
bb)	decentralizovaný implementačný systém (ďalej len DIS) - implementačný systém programov Phare, ktorý určuje, aká časť riadenia a zodpovednosti prechádza na partnerskú krajinu, pričom Komisia si zachováva konečnú zodpovednosť podľa dohôd Komisie,
cc)	prijímateľ pomoci – orgán, organizácia alebo administratívna jednotka, ktorá je zodpovedná za správu prostriedkov pridelených pre projekt,
dd)	konečný užívateľ - orgán, organizácia, administratívna jednotka, ktorá má konečný prospech z prostriedkov pridelených pre projekt. V prípade podporných schém môžu byť konečným užívateľom pomoci aj konkrétne podnikateľské subjekty, ak je to výslovne v schválenom projekte uvedené,
ee)	oprávnené výdavky – náklady projektu, súvisiace s jeho realizáciou uvedené pre programy Phare a ISPA vo Finančnom memorande alebo pre program SAPARD v Pláne rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky,
ff)	projektový zámer (Project Intent) - predbežný zámer projektu pripravený oprávneným subjektom, ktorá sa predkladá na posúdenie sektorovému koordinátorovi a riaditeľovi odboru vo forme, určenej pre vybraný druh projektov a vybraný nástroj predvstupovej pomoci,
gg)	návrh projektu (Standard Summary Project Fiche) - predbežná verzia návrhu projektu v štandardnej forme, ktorá vychádza z prijatého projektového zámeru. Návrh projektu je pripravený v anglickom jazyku vo forme, ktorá je pre vybraný predvstupový nástroj alebo program presne stanovená a obsahuje povinné presne stanovené prílohy,
hh)	projekt - konečná verzia projektu, odsúhlasená medzi Komisiou alebo členskou krajinou Únie a vládou Slovenskej republiky. Projekt je súčasťou Finančného memoranda,
ii)	veľký regionálny projekt - je projekt, predkladaný v rámci ekonomicko sociálnej kohézie alebo cezhraničnej spolupráce, ktorý podporuje rozvoj regiónov a ktorého výška dosahuje 2 MEUR a viac,
jj)	oprávnený subjekt - ústredný orgán štátnej správy alebo iný orgán štátnej správy, špecializované organizácie, vykonávajúce verejnú správu alebo uplatňovanie legislatívy, mestá a obce, neziskové organizácie a združenia (teritoriálne, odborné alebo záujmové). Tieto subjekty sú oprávnené predkladať projektové zámery určené na zaradenie do programu Phare, ISPA a SAPARD alebo do programov bilaterálnej pomoci členských krajín Únie na základe výzvy na predkladanie projektových zámerov a v súlade s ďalšími podmienkami stanovenými vo výzve na predkladanie projektových zámerov,
kk)	dlhý zoznam  (Long List) – zoznam návrhov projektových zámerov alebo návrhov projektov, ktorý je vytvorený zo zoznamu všetkých predložených návrhov projektových zámerov alebo návrhov projektov po eliminácii tých, ktoré nespĺňajú formálne požiadavky a základné vecné požiadavky,
ll)	krátky zoznam (Short List) – zoznam návrhov projektových zámerov alebo návrhov projektov, ktoré boli schválené po hodnotiacej procedúre na realizáciu. Krátky zoznam sa vytvorí z dlhého zoznamu, ktorý je usporiadaný v poradí klesajúceho ohodnotenia a tvorí jeho prvú časť. Obsahuje názvy projektov odporúčaných na realizáciu a je upresnený rokovaním s Delegáciou a predložený Riadiacemu výboru Komisie na schválenie do Finančného memoranda,
mm)	alokácia – záväzné vyčlenenie finančných prostriedkov Únie alebo aj štátneho rozpočtu Slovenskej republiky alebo členského štátu Únie pre program alebo projekt obvykle na základe uvedenia programu alebo projektu vo  finančnom memorande alebo na základe dvojstrannej medzinárodnej zmluvy,
nn)	realokácia – rozpočtové opatrenie vzťahujúce sa na alokované prostriedky, ktorým sa zmení pôvodný účel ich využitia,
oo)	ex-ante finančná kontrola – súbor kontrolných aktivít pred vykonaním finančných rozhodnutí týkajúcich sa pridelenia prostriedkov, obstarávania, kontraktov a výplat,
pp)	ex-post finančná kontrola – kontrolná procedúra po pridelení finančných prostriedkov, respektíve po vykonaní všetkých transakcií,
qq)	logframe – matica logického plánovania – štandardná štrukturovaná tabuľka projektu, ktorá obsahuje všetky základné informácie o projekte.

Článok 3
Základné princípy využívania zahraničnej pomoci

1.	Slovenská republika zabezpečuje dodržiavanie pravidiel predvstupovej pomoci ako aj Finančného nariadenia spoločenstva a zodpovedá za správne použitie alokovaných finančných prostriedkov.

2.	Komisia dohliada na realizáciu programu predvstupovej pomoci Únie v súlade s Praktickou príručkou pre kontraktačné procedúry Phare, ISPA a SAPARD. Tento dohľad v súlade s princípom dekoncentrácie uskutočňuje Delegácia a v súlade so zavádzaným systémom rozšíreného decentralizovaného systému implementácie (EDIS) sa čoraz viac zameriava na ex-post kontrolu. 

3.	Systém koordinácie nástrojov pomoci Únie a členských krajín Únie poskytovanej Slovenskej republike v predvstupovom období sleduje princípy vzájomného dopĺňania využitia týchto nástrojov, vylúčenia ich prekrývania a účelného využitia prostriedkov Únie a prostriedkov štátneho rozpočtu a ďalších zdrojov určených na spolufinancovanie týchto nástrojov.

4.	Systém koordinácie zabezpečuje využitie nástrojov pomoci Únie a členských krajín Únie na plnenie cieľov predvstupovej stratégie stanovených v dokumente Partnerstvo pre vstup a NPPA.

5.	Systém koordinácie rešpektuje zodpovednosť jednotlivých ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ostatných koordinačných orgánov za jednotlivé oblasti využitia predvstupovej pomoci Únie a predvstupovej pomoci členských krajín Únie.

6.	Vecne príslušné ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ostatné koordinačné orgány sú zodpovedné za implementáciu obsahovej náplne predvstupovej pomoci Únie a členských krajín Únie, vrátane s tým súvisiaceho spracovania programových dokumentov a implementácie, ako aj monitorovania implementácie pomoci z týchto fondov, o čom priebežne informujú národného koordinátora.

7.	Zodpovednosť za využitie pomoci Únie a členských krajín Únie v rozsahu pôsobnosti ministerstva a v rozsahu pôsobnosti iného ústredného orgánu štátnej správy majú ministri vlády Slovenskej republiky, predsedovia ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ostatných koordinačných orgánov.

8.	Základné programové dokumenty, ktoré sa týkajú využitia pomoci Únie, schvaľuje vláda Slovenskej republiky na návrh vecne príslušných ministrov a predsedov ostatných ústredných orgánov štátnej správy.

9.	Vecne príslušní ministri a vedúci ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ostatných koordinačných orgánov informujú národného koordinátora o všetkých závažných skutočnostiach týkajúcich sa prípravy a implementácie programov a v spolupráci s ním okamžite riešia všetky problémy, ktoré je potrebné v rámci prípravy projektov riešiť.

10.	Finančnú kontrolu vykonávajú orgány finančnej kontroly Slovenskej republiky v zmysle zákona o finančnej kontrole, a každoročne zasielajú Komisii plán kontrol a po ich realizácii kontrolné zistenia. Na vykonávaní finančnej kontroly sa zúčastňujú Národný fond, Štátna pokladnica, kontrolné útvary v rámci IA, Správa finančnej kontroly, NKÚ, kontrolné útvary  jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy, kontrolné útvary v organizácii konečného prijímateľa pomoci,  v zmysle platných právnych predpisov. O výsledkoch kontrolnej činnosti informujú národného koordinátora a splnomocnenca pre fond.

11.	Národný koordinátor, splnomocnenec pre fond a ministerstvá, iné ústredné orgány štátnej správy a ostatné koordinačné orgány vytvoria podmienky, aby v zmysle Rámcová dohoda medzi SR a EÚ o účasti SR na programoch pomoci Európskej Únie zo dňa 10. mája 1994 mohli byť účty a činnosti všetkých agentúr pravidelne preverované Európskym audítorským dvorom alebo externou audítorskou firmou, ktorú určí Komisia.

12.	Zástupcovia Komisie sa zúčastňujú rokovaní vrcholových koordinančných orgánov ako členovia v spoločnom výbore, v  sektorovom podvýbore, Monitorovacom výbore ISPA, Národnom riadiacom výbore pre SAPARD a ako prizvaní pozorovatelia v Prípravnom výbore pre štrukturálne fondy Európskej únie.

13.	Ministerstvá, ústredné orgány štátnej správy a ostatné koordinačné orgány prerokujú svoje stanoviská a dokumenty s národným koordinátorom pred rokovaniami, ktoré vedú s vecne príslušnými generálnymi riaditeľstvami (Directory General) Komisie napr. DG Enlargement a Delegáciou o využití pomoci Únie a následne informujú národného koordinátora o výsledkoch rokovania.

14.	Dokumenty pripravené v Slovenskej republike, ktoré sa týkajú využívania predvstupovej pomoci Únie predkladá Komisii národný koordinátor.

Článok 4
Oblasti podpory jednotlivých predvstupových nástrojov Únie

1.	Program Phare podporuje:

-	oprávnené aktivity týkajúce sa priorít Partnerstva pre vstup, ktoré sa týkajú budovania inštitúcií súvisiacich s prijímaním acquis vo všetkých rezortoch vrátane poľnohospodárstva, dopravy, životného prostredia a cezhraničnej spolupráce,
-	investície  na zabezpečenie súladu slovenských technických noriem s normami a štandardmi Únie, 
-	investícií na ekonomickú a sociálnu súdržnosť, pričom podporuje podobné opatrenia ako štrukturálne fondy Únie, najmä však štrukturálne úpravy vo výrobe, opatrenia súvisiace so zamestnanosťou a infraštruktúru, ktorá podporuje podnikanie.

2.	Predvstupovou pomocou, ktorá sa uskutočňuje programom ISPA, sú finančne podporované len tie aktivity, ktoré sú v súlade s Partnerstvom pre vstup a Národnými programami ISPA pre oblasť dopravy a pre oblasť životného prostredia. Sú nimi:

-	opatrenia v oblasti životného prostredia, ktoré umožňujú Slovenskej republike dosiahnuť pred vstupom do Únie súlad s požiadavkami acquis v životnom prostredí a s cieľmi uvedenými v Partnerstve pre vstup,

-	opatrenia v dopravnej infraštruktúre, ktoré napomáhajú udržať mobilitu a hlavne vytvárajú projekty spoločného záujmu podľa Rozhodnutia 1692/96/EC, a tým umožňujú prijímajúcim krajinám dosiahnuť súlad s cieľmi v Partnerstve pre vstup. Sú nimi najmä prepojenie a súčinnosť národných a trans-európskych dopravných koridorov a zabezpečenie prístupu k nim.

-	Program ISPA podporuje v zmysle bodu 1 projekty, samostatné štádiá projektov, skupiny projektov alebo projektové schémy v oblastiach dopravy a životného prostredia.

-	Prostriedky alokované pre Slovenskú republiku pre program ISPA sa spravidla rovnomerne rozdelia medzi Ministerstvo dopravy pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky.

-	Program ISPA podporuje aj predbežné štúdie a rôzne formy odbornej pomoci, medzi ktoré patrí stanovenie ekonomického alebo ekologického vplyvu realizácie projektov, vyhodnocovanie monitorovania, vyhodnocovanie projektov, riadenie projektov a opatrenia na zabezpečenie styku s verejnosťou.

-	Pri hodnotení projektov ISPA sa obzvlášť prihliada na príspevok projektu k realizácii environmentálnej politiky Únie, príspevok projektu k budovaniu  trans-európskej dopravnej siete a realizácii dopravnej politiky Únie.

-	Pravidlá využívania pomoci z programu ISPA sú presnejšie vymedzené v oficiálnych dokumentoch vydaných Komisiou pre program ISPA, Koordinačnou smernicou pre prípravu a realizáciu programu ISPA, ktorá bola v Slovenskej republike schválená uznesením vlády č. 739/2000 a ostatnými dokumentmi schválenými vládou pre program ISPA.

3.	Predvstupovou pomocou podľa programu SAPARD sa financujú aktivity smerujúce k rozvoju poľnohospodárstva a vidieka v súlade s prioritami a opatreniami stanovenými v Pláne rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky, ktorý schválila Komisia.

4.	Oblasti podpory z programov bilaterálnej pomoci členských krajín Únie, alokácie pre Slovenskú republiku a kritériá a postup pri výbere projektov sú uvedené v samostatných dokumentoch odsúhlasených daným členským štátom Únie a vládou Slovenskej republiky.

	Základné pravidlá pre koordináciu ISPA a Phare:

-	program ISPA financuje všetky environmentálne a dopravné infraštruktúrne projekty s investičným nákladom nad 5 MEUR;

-	program Phare podporuje environmentálnu a dopravnú infraštruktúru, ktorá tvorí sprievodnú, ale neoddeliteľnú súčasť integrovanej reštrukturalizácie priemyslu alebo regionálneho rozvoja cez časť investičnej podpory ekonomickej a sociálnej súdržnosti alebo cezhraničnej spolupráce;

-	program Phare podporuje dopravnú infraštruktúru v prípade jasného prepojenia s ekonomickým rozvojom regiónu v tých prípadoch, pokiaľ projekty nespadajú do programu ISPA.

	Základné pravidlá pre koordináciu SAPARD a Phare:

-	program SAPARD podporuje investície, ktoré smerujú do verejného a súkromného sektora v poľnohospodárstve a do rozvoja vidieka;

-	program Phare podporuje všetky aktivity súvisiace s budovaním inštitúcií pre oblasť poľnohospodárstva a rozvoja vidieka s výnimkou aktivít, ktoré sú spolufinancované v rámci schváleného Plánu rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky;

-	program Phare podporuje investície, ktoré majú verejný charakter, do regulačnej infraštruktúry financovanej štátnymi orgánmi alebo inými verejnými orgánmi, na ktoré boli tieto kompetencie zo štátnych orgánov prevedené.

-	Táto Smernica v časti V. stanovuje konkrétne pravidlá pre jednotlivé podporné opatrenia určené programom Phare.

Článok 5
Programové dokumenty

1.	Partnerstvo pre vstup je hlavným programovým dokumentom pre poskytnutie pomoci Phare pri plnení podmienok vstupu do Únie. Partnerstvo pre vstup sa aktualizuje na základe dosiahnutých výsledkov pri preberaní záväzkov vyplývajúcich z členstva, v rámci Pravidelných správ o pripravenosti Slovenskej republiky do Únie.

2.	NPPA, v ktorom sú podrobne rozpracované kroky Slovenskej republiky pri plnení podmienok vstupu, ktoré berú do úvahy aj obsah Pravidelných správ Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na vstup do Európskej Únie je komplementárny  Partnerstvu pre vstup.

3.	Národný plán regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len NPRR SR) schválený vládou, je programovým dokumentom pre programovanie pomoci poskytovanej EÚ cez programy Phare, SAPARD a ISPA v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti.

4.	Pre programovanie pomoci Phare v oblasti cezhraničnej spolupráce sú základnými programovými dokumentmi Jednotné programové dokumenty vypracované pre jednotlivé hranice a odsúhlasené spoločnými orgánmi, ktorými sú Spoločné výbory pre cezhraničnú spoluprácu. Jednotné programové dokumenty sú prepojené s NPRR SR.

5.	Pre programovanie pomoci ISPA sú základnými programovými dokumentmi Národný program ISPA pre oblasť dopravy a Národný program ISPA pre oblasť životného prostredia.

6.	Pre využitie prostriedkov SAPARD je programovým dokumentom Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky.

7.	Pre využitie prostriedkov bilaterálnej pomoci členských štátov Únie poskytovanú SR v zmysle článku 4, odsek 9 je programovým dokumentom najmä NPPA.

Článok 6
Jazyk

1.	Projekty, zmluvy a dohody predkladané Komisii sú vyhotovované v anglickom jazyku.

2.	V prípade rozdielov medzi slovenským a anglickým textom dokumentov schvaľovaných Komisiou v anglickom jazyku sú právne záväzné dokumenty v anglickom jazyku.

3.	Výzva na predkladanie projektov, vzory tabuliek (napr. logframe) a štandardných dokumentov pre projektové zámery a projekty a súťažné podklady projektov musia byť v anglickom aj v slovenskom jazyku.

4.	Základné dokumenty, ktorými sa riadi program Phare ako aj iné nástroje zahraničnej pomoci hlavne ISPA a SAPARD, musia byť zverejnené v anglickom aj slovenskom jazyku do 6 týždňov od ich vydania Úniou alebo Slovenskou republikou.

5.	Akákoľvek komunikácia medzi Komisiou a Slovenskou republikou sa vykonáva v anglickom jazyku.

Článok 7
Záväznosť

1.	Táto Smernica je všeobecne záväzný právny predpis pre všetky ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy, ktoré sú zodpovedné za programovanie a využívanie zahraničnej pomoci Európskej únie v rámci jednotlivých rezortov.

2.	Členovia vlády, predsedovia ostatných ústredných orgánov štátnej správy, a nimi menovaní sektoroví koordinátori pomoci, zabezpečia dodržiavanie smernice pri využívaní zahraničnej pomoci prijímateľmi pomoci, konečnými užívateľmi pomoci a oprávnenými subjektami.

II. Časť

orgány KoordinÁCie predvstupových nástrojov ÚNIE na národnej úrovni

Článok 8
Národný koordinátor zahraničnej pomoci

1.	Spoločnú koordináciu predvstupových nástrojov Únie a bilaterálnej pomoci členských krajín Únie poskytovanej Slovenskej republike s cieľom splnenia kritérií definovaných Partnerstvom pre vstup ako podmienky pre prijatie Slovenskej republiky do Únie zabezpečuje na národnej úrovni národný koordinátor. 

2.	Národný koordinátor vystupuje v rokovaniach s jednotlivými poskytovateľmi pomoci ako oficiálny reprezentant Slovenskej republiky a zodpovedá za najefektívnejšie využitie jednotlivých fondov zahraničnej pomoci pri napĺňaní priorít pre vstup Slovenskej republiky do Únie tak, ako sú definované v Partnerstve pre vstup a NPPA.

3.	Národný koordinátor najmä:
a)	spolupracuje s jednotlivými ministerstvami, ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatnými koordinačnými orgánmi pri definovaní návrhov priorít jednotlivých programov v súlade so základnými dokumentmi (NPPA, Partnerstvo pre vstup, Pravidelné správy Komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na vstup do Európskej únie);
b)	prerokúva s Komisiou návrhy priorít pripravené v zmysle odstavca a) a v spolupráci s Komisiou určuje priority pre programovanie zahraničnej pomoci Únie v Slovenskej republike;
c)	spolupracuje s jednotlivými ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatnými koordinačnými orgánmi pri rozpracovaní stanovených priorít a ich zapracovaní do programových dokumentov a ich predložení na rokovanie vlády a ich následnom predložení Komisii;
d)	Národný koordinátor administratívne zabezpečuje prípravu programu Phare v Slovenskej republike pre programovacie obdobia (programovacie obdobie je obvykle ročné) v spolupráci s vecne príslušnými rezortmi;
e)	predkladá Komisii projekty, vybrané v etape programovania predvstupovej pomoci a hodnotiace dokumenty týkajúce sa predvstupovej pomoci a rokuje s Komisiou o všetkých otázkach týkajúcich sa finančnej pomoci Únie poskytovanej Slovenskej republike;
f)	predkladá Komisii dokumenty pripravené v Slovenskej republike, ktoré sa týkajú využívania predvstupovej pomoci Únie;
g)	podpisuje Finančné memorandá schválených programov pre Slovenskú republiku;
h)	dohliada na plnenie schválených programových dokumentov a ich prioritných cieľov pri príprave a realizácii konkrétnych projektov,
i)	prerokuje so splnomocnencom pre fond, pred odoslaním návrhov projektov Komisii, zabezpečenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu pre projekty predvstupovej pomoci Únie,
j)	zaisťuje priebežné monitorovanie prípravy a implementácie programov a projektov, ktoré sú v zodpovednosti jednotlivých ministerstiev, iných ústredných orgánov štátnej správy a ostatných koordinačných orgánov, s cieľom včasného zistenia a odstránenia prípadných problémov,
k)	prerokuje s vecne príslušnými ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatnými koordinačnými orgánmi rozhodnutia, ktoré sa ich priamo týkajú a poskytuje im bez zbytočného odkladu všetky získané informácie týkajúce sa ich pôsobnosti,
l)	sleduje vecnú implementáciu jednotlivých programov príslušnými agentúrami,
m)	pripravuje v spolupráci so splnomocnencom pre fond podklady pre spoločný výbor a ostatné výbory a podvýbory pre predvstupovú pomoc Únie, predkladá návrhy na realokáciu finančných prostriedkov, s cieľom ich najefektívnejšieho využitia na spoločný výbor a na základe rozhodnutia spoločného výboru žiada splnomocnenca pre fond o realokáciu,
n)	rokuje s jednotlivými ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatnými koordinačnými orgánmi o otázkach týkajúcich sa programov zahraničnej pomoci a v prípade problémov pri príprave a implementácii programov pomoci Únie v spolupráci s nimi navrhuje a v prípade potreby prerokuje s Komisiou riešenie týchto problémov;
o)	informuje vládu o príprave na využitie nástrojov pomoci Únie, ich implementácii a prípadných problémoch na základe informácií poskytnutých zodpovednými ministrami a predsedami iných ústredných orgánov štátnej správy a ostatných koordinačných orgánov;
p)	spolupracuje so zodpovednými ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatnými koordinačnými orgánmi pri vypracovaní súhrnnej ročnej správy o využívaní prostriedkov pomoci Únie v Slovenskej republike, ktorú predkladá na rokovanie vlády;
q)	zodpovedá spolu s ostatnými ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatnými koordinačnými orgánmi za informovanosť celej verejnosti o programoch pomoci Únie v Slovenskej republike,
r)	koordinuje v spolupráci so zodpovednými ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ostatným koordinačnými orgánmi príjem pomoci Únie s ďalšími formami bilaterálnej a multilaterálnej finančnej pomoci,
s)	vyjadruje sa k menovaniu sektorového koordinátora pre jednotlivé rezorty;
t)	podáva návrh na odvolanie sektorového koordinátora vecne príslušnému ministrovi, predsedovi ústredného orgánu štátnej správy alebo vedúcemu koordinačného orgánu na základe odporúčania generálneho riaditeľa, v prípade neplnenia si povinností sektorového koordinátora,
u)	vyjadruje sa k návrhom na menovanie a odvolanie programového splnomocnenca a sektorového splnomocnenca,
v)	zúčastňuje sa na rokovaniach spoločného výboru, monitorovacích výborov ISPA a SAPARD a piatich sektorových monitorovacích podvýborov pre program Phare.

4.	Týmito zodpovednosťami a povinnosťami nie sú dotknuté vecné zodpovednosti a povinnosti jednotlivých rezortov.

Článok 9
Generálny riaditeľ Sekcie pre európske záležitosti Úradu vlády SR

1.	Generálny riaditeľ zabezpečuje prípravu programov predvstupovej pomoci Únie a pomoci poskytovanej členskými krajinami Únie a zastupuje národného koordinátora s výnimkou:

a)	podujatí, na ktorých sa zúčastňuje národný koordinátor,
b)	vydávania tlačových správ a prehlásení týkajúcich sa zahraničnej pomoci, s výnimkou, kde ho na tieto činnosti poverí národný koordinátor,
c)	podpisovania dokumentov majúcich právne záväzný charakter pre vládu (Finančné memorandá jednotlivých programov, prihlasovanie Slovenskej republiky do komunitárnych programov).

2.	Pri oficiálnych rokovaniach s predstaviteľmi Komisie vo veci programovania predvstupovej pomoci Únie je povinný prizývať na rokovania v Bruseli zástupcov Misie Slovenskej republiky pri Európskych spoločenstvách a na rokovania organizované na území Slovenskej republiky ďalšieho pracovníka povereného výkonného útvaru úradu, spravidla riaditeľa odboru.

3.	Generálny riaditeľ ďalej:

a)	oznamuje sektorovým koordinátorom zahraničnej pomoci začiatok predkladania návrhov projektov pre jednotlivé programové roky, v prípade programu Phare a bilaterálnej pomoci členských krajín Únie,
b)	uverejňuje záväzné formuláre, podmienky na predkladanie návrhov projektov a projektových zámerov, kritériá na hodnotenie návrhov projektov a projektových zámerov na elektronickej stránke úradu www.vlada.gov.sk/phare a iným vhodným spôsobom v tlačovej forme,
c)	kontroluje činnosť zložiek zodpovedných za koordináciu zahraničnej pomoci po vecnej a metodickej stránke a v prípade nezrovnalostí navrhuje národný koordinátor opravné opatrenia vrátane návrhu na odvolanie sektorového koordinátora pri neplnení povinností definovaných touto Smernicou,
d)	organizuje a administratívne zabezpečuje rokovania spoločného výboru; piatich sektorových monitorovacích podvýborov programu Phare – 1. ekonomická a sociálna súdržnosť, cezhraničná spolupráca, infraštruktúra, jadrová bezpečnosť, 2. sociálne veci a občianska spoločnosť, 3. poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka, kataster a štatistika, 4.  spravodlivosť a vnútorné záležitosti, menšiny a verejná správa a 5. vnútorný trh a výrobné prostredie (vrátane bankovníctva a verejných financií); monitorovacieho výboru ISPA,
e)	odosiela všetky monitorovacie správy pripravené jednotlivými sektormi pre program Phare a ISPA po ich kontrole na Delegáciu v dohodnutej periodicite,
f)	menuje členov ad-hoc výberových komisií, zodpovedných za hodnotenie projektov navrhovaných na financovanie z bilaterálnych nástrojov pomoci členských štátov Únie, na základe návrhov príslušných sektorových koordinátorov,
g)	na základe nominácií sektorových koordinátorov zahraničnej pomoci navrhuje zloženie ad-hoc hodnotiacich komisií vytvorených na hodnotenie projektových zámerov a návrhov projektov predkladaných v jednotlivých oblastiach pomoci Únie.

Článok 10
Riaditeľ Odboru zahraničnej pomoci Úradu vlády SR

1. Riaditeľ Odboru zahraničnej pomoci Úradu vlády SR je zodpovedný za vecnú a metodickú prípravu programov zahraničnej pomoci, priebežné monitorovanie ich implementácie a správu manažérskeho informačného systému. ROZP je podriadený generálnemu riaditeľovi.

2. Riaditeľ odboru najmä:
a)	zodpovedá za metodické usmerňovanie jednotlivých rezortov pri vypracovaní programov pomoci spolufinancovaných zo zdrojov predvstupovej pomoci Únie a bilaterálnej pomoci z krajín Únie,
b)	zodpovedá za administratívnu koordináciu riadenia programovania a koordináciu systému monitorovania projektov predvstupovej pomoci Únie, najmä plnenia cieľov definovaných v rámci jednotlivých projektov,
c)	vynechané
d)	zabezpečuje neprekrývanie a nezdvojovanie poskytnutia pomoci pre ten istý účel z toho istého podporného programu alebo v rámci rôznych podporných programov,
e)	vedie kompletnú evidenciu projektov plánovaných, implementovaných a ukončených, financovaných z prostriedkov predvstupových nástrojov Únie a bilaterálnej pomoci členských krajín Únie,
f)	vedie kompletnú evidenciu návrhov projektov a projektových zámerov predložených sektorovými koordinátormi zahraničnej pomoci v súlade so zverejnenými výzvami na podávanie návrhov projektov a projektových zámerov pre predvstupové nástroje Únie, najmä Phare, ISPA, a bilaterálnu pomoc členských krajín Únie,
g)	zúčastňuje sa mesačných stretnutí s jednotlivými implementačnými agentúrami a rezortmi,
h)	vypracováva na základe monitorovacích správ predložených sektorovým koordinátorom súhrnné monitorovacie správy pre program Phare určené na rokovania sektorového podvýboru pre jednotlivé oblasti a v periodicite dohodnutej medzi národným koordinátorom a zástupcami Komisie. Národný koordinátor odosiela súhrnné monitorovacie správy v ich finálnej verzii Delegácii minimálne v lehote 10 dní pred zasadnutím sektorového podvýboru,
i)	vyjadruje sa k jednotlivým odborným dokumentom pripravovaných sektorovým koordinátorom respektíve starším programovým pracovníkom, najmä špecifikáciám odbornej pomoci, ktoré sa stanú súčasťou dokumentácie určenej na verejné obstarávanie z hľadiska ich súladu so zabezpečením dosiahnutia výsledkov odsúhlasených pôvodnými programovými dokumentmi pred ich odoslaním centrálnej jednotke,
j)	zúčastňuje sa na rokovaniach všetkých ad-hoc hodnotiacich komisií vytvorených na hodnotenie projektových zámerov a návrhov projektov predkladaných v jednotlivých oblastiach a nástrojoch pomoci ako pozorovateľ, kde vykonáva dohľad nad dodržaním pravidiel, postupov a kritérií pre hodnotenie projektových zámerov a návrhov projektov.

Článok 11
Sektorový koordinátor zahraničnej pomoci

1.	Sektorový koordinátor:
a)	je zodpovedný za koordináciu predvstupovej pomoci Únie vrátane bilaterálnej a multilaterálnej pomoci v rámci ministerstva, resp. ústredného orgánu štátnej správy, 
b)	je zodpovedný za prípravu jednotlivých programov a projektov navrhovaných v rámci predvstupovej pomoci Únie ministerstvom, resp. ústredným orgánom štátnej správy, 
c)	zabezpečuje neprekrývanie a nezdvojovanie poskytnutia pomoci pre ten istý účel z toho istého podporného programu alebo v rámci rôznych podporných programov v rámci svojho ministerstva, resp. ústredným orgánom štátnej správy,
d)	informuje národného koordinátora formou krátkeho zápisu raz mesačne o stave príprav a implementácii programov a projektov predvstupovej pomoci Únie formou mesačných stretnutí, na ktoré pozýva zástupcov Agentúry a Delegácie,
e)	predkladá periodické monitorovacie správy v štandardnej forme pre jednotlivé oblasti a v periodicite dohodnutej medzi Národným koordinátorom a Komisiou,
f)	je menovaný vecne príslušným ministrom a vedúcim ústredného orgánu štátnej správy a ostatných koordinačných orgánov,
g)	je zodpovedný za administratívne riadenie programovania a systém monitorovania projektov predvstupovej pomoci Únie, najmä plnenia cieľov definovaných v rámci jednotlivých projektov, v rámci svojho ministerstva, resp. ústredného orgánu štátnej správy,
h)	pripravuje podklady na rokovanie sektorového podvýboru, ktoré predkladá generálnemu riaditeľovi v lehote minimálne 28 kalendárnych dní pre zasadnutím sektorového podvýboru vrátane návrhov na realokáciu prostriedkov Phare pre dané Finančné memorandum a v súlade s cieľmi Finančného memoranda,
i)	je zodpovedný za organizáciu výzvy na predkladanie návrhov projektov a projektových zámerov oprávnenými subjektami a uverejňovanie formulárov, podmienok a kritérií hodnotenia na internetovej stránke rezortu a inou vhodnou tlačovou formou,
j)	vedie presnú evidenciu všetkých predložených projektových zámerov a návrhov projektov, ktoré predložili jednotlivé subjekty.

2.	Sektorový koordinátor je vyšší štátny zamestnanec, ktorý v rámci svojich kompetencií a v súlade s programovými dokumentmi integrácie Slovenskej republiky do Únie je oprávnený prijímať operatívne rozhodnutia na ministerstve alebo na inom orgáne štátnej správy.

3.	Sektorový koordinátor nesmie byť súčasne vedúcim alebo zamestnancom poradného orgánu definovaného v tejto Smernici.

4.	Sektorový koordinátor ovláda anglický jazyk v miere zaručujúcej efektívny výkon svojej funkcie.

5.	Minister menuje zástupcu sektorového koordinátora, ktorý ho bude zastupovať v plnom rozsahu počas jeho neprítomnosti, ak je táto dlhšia ako jeden týždeň, a túto nomináciu oznámi riaditeľovi odboru. Zodpovednosť sektorového koordinátora nie je týmto dotknutá.

6.	Sektorový koordinátor je odvolaný vecne príslušným ministrom alebo vedúcim ústredného orgánu štátnej správy:

a)	ak si neplní svoje povinnosti v súvislosti s koordináciou programovania a implementácie predvstupovej pomoci a to aj na základe odporúčania národného koordinátora,

b)	ak zanikne jeho pracovno-právny pomer s ministerstvom alebo iným ústredným orgánom štátnej správy.

Článok 12
Koordinačné orgány pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti

1.	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len MVRR SR) je vecne zodpovedné za prípravu programov zahraničnej pomoci v ekonomickej a sociálnej súdržnosti. Zákon č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja a Národný plán regionálneho rozvoja sú východiskami pre poskytovanie zahraničnej pomoci v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti.

2.	MVRR SR pripravuje programy zahraničnej pomoci v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti v úzkej spolupráci s jednotlivými ministerstvami, ktoré sú zapojené do prípravy Sektorových operačných programov, ktoré tvoria súčasť Národného plánu regionálneho rozvoja.

3.	Prípravný výbor pre štrukturálne fondy Európskej únie je koordinačným orgánom zriadeným pri MVRR SR, ktorého cieľom je zabezpečovať koordináciu všetkých nástrojov predvstupovej pomoci Únie pri príprave Slovenskej republiky na využívanie štrukturálnych fondov Únie. Činnosť výboru upravuje štatút, ktorý schválila vláda svojím uznesením č. 69/2000 a  zmenila a doplnila svojím uznesením č. 546/2001.

4.	Regionálne monitorovacie výbory zriadené na úrovni NUTS II v súlade s NPRR SR:
a)	sú zodpovedné za koordináciu využívania predvstupovej pomoci v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti na úrovni regiónov NUTS II v súlade s NPRR SR
b)	sú zodpovedné za prípravu regionálnych operačných plánov,
c)	sú založené na partnerskom princípe.

5.	Spoločné výbory pre cezhraničnú spoluprácu menované pre jednotlivé hranice: 
a)	koordinujú programy cezhraničnej spolupráce pre jednotlivé hranice,
b)	schvaľujú Jednotné programové dokumenty pre jednotlivé hranice,
c)	rozhodujú o vecnom obsahu návrhu programu cezhraničnej spolupráce pre jednotlivé hranice,
d)	sú založené na partnerskom princípe,
e)	jednotka cezhraničnej spolupráce na MVRR SR je zodpovedná za koordináciu prípravy programov cezhraničnej spolupráce po administratívnej a metodickej stránke.

6.	Pracovné skupiny ISPA:
a)	pripravujú v rámci rezortov dopravy a životného prostredia sektorové stratégie ISPA,
b)	navrhujú priority programovania,
c)	podporujú prípravu a implementáciu jednotlivých projektov,
d)	koordinujú činnosť v rámci programu ISPA s ostatnými sektorovými aktivitami,
e)	sú umiestnené v rámci Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a  Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.

7.	Monitorovací výbor pre program SAPARD:
a)	je zodpovedný za koordináciu programu SAPARD v Slovenskej republike,
b)	pracuje na základe Štatútu schváleného na jeho 1. zasadnutí dňa 22.5.2001,
c)	koordinuje proces schvaľovania projektov,
d)	navrhuje prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci jednotlivých priorít definovaných v Pláne rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky,
e)	predsedá mu Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len MP SR) a jeho sekretariát je menovaný v rámci MP SR.

III. Časť

Implementácia predvstupových nástrojov na národnej úrovni

Článok 13
Národný fond a Splnomocnenec pre Národný fond

1.	Nenávratné finančné prostriedky predvstupovej pomoci Únie sa poskytujú Slovenskej republike prostredníctvom predvstupových nástrojov Únie najmä cez Národný fond. 

2.	Splnomocnenec pre Národný fond je zodpovedný za celkové riadenie finančných prostriedkov pomoci Únie v Slovenskej republike.

3.	Funkciu splnomocnenca pre fond vykonáva štátny tajomník MF SR na základe vymenovania vládou.

4.	Splnomocnenec pre fond najmä: 
a)	vyjadruje sa k návrhom projektov z hľadiska zabezpečenia spolufinancovania z prostriedkov štátneho rozpočtu,
b)	predkladá požiadavky na prevod alokovaných finančných prostriedkov Komisie a zabezpečuje ich správu,
c)	menuje programového splnomocnenca v príslušnej implementačnej agentúre a Centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotke, ak si to vyžadujú okolnosti po prerokovaní s národným koordinátorom,
d)	uzatvára spoločne s každou agentúrou a s centrálnou jednotkou finančnú dohodu s Delegáciou,
e)	zabezpečuje spolufinancovanie z národných a iných zdrojov, ak je takéto spolufinancovanie deklarované vo finančnom memorande,
f)	zabezpečuje pravidelné a aktualizované hlásenia v účtovnom systéme Perseus, 
g)	dohliada, aby pravidlá Perseus boli plne rešpektované agentúrami a centrálnou jednotkou,
h)	uskutočňuje prevody finančných prostriedkov na agentúry a centrálnu jednotku podľa mechanizmu stanoveného vo finančnej dohode,
i)	zúčastňuje sa na zasadnutiach spoločného výboru, sektorového podvýboru a Monitorovacích výborov SAPARD a ISPA,
j)	zabezpečuje vrátenie nepoužitých finančných prostriedkov z agentúr a z centrálnej jednotky po ukončení programu Únie,
k)	otvára a vedie bankový účet pre každé Finančné memorandum osobitne,
l)	vedie podvojné alebo analytické účtovníctvo za všetky zmluvné a finančné operácie pre všetky predvstupové programy Únie.

Článok 14
Implementačné agentúry a centrálna jednotka

1.	Za implementáciu jednotlivých programov a projektov v rámci individuálnych rezortov sú zodpovedné Agentúry a centrálna jednotka v zmysle ustanovení konkrétneho Finančného memoranda.

2.	V zmysle zákona o podpore regionálneho rozvoja, ktorý schválila NR SR, využívanie finančných prostriedkov z fondov Európskej únie v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti a cezhraničnej spolupráce, zabezpečuje Agentúra na podporu regionálneho rozvoja.

3.	Pre program SAPARD plní funkciu implementačnej agentúry Agentúra SAPARD.

4.	Pre program ISPA zabezpečujú implementáciu jednotlivých Finančných memoránd Agentúry zriadené na MŽP SR, na Slovenskej správe ciest a na Železniciach Slovenskej republiky.

5.	Agentúry: 
a)	sú zodpovedné za technické, administratívne a finančné náležitosti implementácie programov, vrátane organizácie verejných súťaží, uzatvárania zmlúv,
b)	sú zodpovedné za správne vedenie technického a finančného výkazníctva,
c)	sú vedené programovými splnomocnencami/sektorovými splnomocnencami,
d)	vedú účtovníctvo v systéme Perseus,
e)	zodpovedajú za kontrolu faktúr a vykonanie platieb zmluvným partnerom,
f)	poskytujú mesačné správy a štvrťročné správy splnomocnencovi pre fond v dohodnutom rozsahu o stave prebiehajúcich projektov, ktoré v kópii zasielajú národnému koordinátorovi a sektorovým koordinátorom pomoci.

IV. Časť

monitorovanie implementácie predvstupových nástrojov EÚ

Článok 15
Spoločný monitorovací výbor

1.	Spoločný monitorovací výbor je najvyšší spoločný monitorovací a hodnotiaci orgán predvstupovej pomoci Únie pre Slovenskú republiku v rámci programov Phare, ISPA a SAPARD. Posudzuje najmä implementáciu programov a projektov z hľadiska zaistenia dosiahnutia všetkých cieľov stanovených vo Finančných memorandách a s ohľadom na prípravu Slovenskej republiky na vstup do Únie.

2.	Spoločný monitorovací výbor  tvoria: národný koordinátor, splnomocnenec pre fond a delegovaní zástupcovia Komisie.  Predsedá mu zástupca Komisie. Národný koordinátor je zodpovedný za prípravu zápisu a záznamov.

3.	V prípade potreby Spoločný monitorovací výbor odporúča zmenu priorít alebo realokáciu finančných prostriedkov Phare na základe návrhu národného koordinátora tak, aby sa zabezpečilo splnenie stanovených cieľov.

4.	Spoločný monitorovací výbor sa schádza minimálne raz ročne.

5.	Generálny riaditeľ SEZ pripravuje podklady na rokovanie spoločného výboru v súlade s agendou rokovania spoločného výboru na základe podkladov pripravených sektorovým koordinátorom, riaditeľom odboru a zápisov sektorového podvýboru a zašle ich všetkým členom spoločného výboru najneskôr v lehote 10 kalendárnych dní pred rokovaním spoločného výboru.

6.	Spoločný monitorovací výbor menuje pre jednotlivé sektory sektorový podvýbor.

Článok 16
Sektorové monitorovacie podvýbory a Monitorovacie výbory ISPA a SAPARD

1.	Sektorový monitorovací podvýbor je zodpovedný za monitorovanie pokroku v realizácii jednotlivých programov a projektov v určitej oblasti, do ktorej sú zahrnuté programy a projekty z niekoľkých vecne príbuzných sektorov.

2.	Komisia v spolupráci s národným koordinátorom vymedzila v Slovenskej republike 5 oblastí:
- ekonomická a sociálna súdržnosť, cezhraničná spolupráca, infraštruktúra, jadrová bezpečnosť,
- sociálne veci a občianska spoločnosť,
- poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka, kataster a štatistika,
- spravodlivosť a vnútorné záležitosti, menšiny a verejná správa a
- vnútorný trh a výrobné prostredie (vrátane bankovníctva a verejných financií)

3.	Sektorový monitorovací podvýbor tvoria národný koordinátor, splnomocnenec pre fond, programový splnomocnenec a delegovaní zástupcovia Komisie.

4.	Sektorový monitorovací podvýbor:
a)	detailne sleduje pokrok v realizácii každého programu a jeho komponentov a projektov v súlade s DIS manuálom a na základe správ predkladaných programovým splnomocnencom a Komisii sa zameriava na relevantnosť a koncepčné otázky, efektivitu a možný vplyv na program,
b)	porovnáva dosiahnuté výsledky s plánom, úroveň implementácie a mieru kontrahovania, finančné toky, riadiace štruktúry programov a projektov,
c)	navrhuje odporúčania na zlepšenie, resp. na opravné kroky,
d)	posiela hlásenia spoločnému výboru prostredníctvom národného koordinátora, pred každoročným stretnutím spoločného výboru predloží sektorový podvýbor prostredníctvom národného koordinátora celkovú podrobnú správu o všetkých programoch.

5.	Generálny riaditeľ pripravuje podklady na rokovanie sektorového podvýboru v súlade s agendou rokovania sektorového podvýboru na základe podkladov pripravených sektorovým koordinátorom a riaditeľom odboru vrátane návrhov na realokáciu prostriedkov Phare, v rámci konkrétneho Finančného memoranda a v súlade s cieľmi tohto memoranda predložených sektorovému koordinátorovi a zašle ich všetkým členom sektorového podvýboru v lehote najneskôr 10 kalendárnych dní pred rokovaním sektorového podvýboru /spoločného výboru.

6.	Monitorovací výbor ISPA je hlavný monitorovací orgán pre implementáciu projektov ISPA, ktorý je zodpovedný za monitorovanie pokroku v realizácii jednotlivých projektov ISPA. Jeho zloženie, úlohy, periodicita a modus operandi sú bližšie definované v Koordinačnej smernici pre prípravu a realizáciu programu ISPA v Slovenskej republike.

7.	Monitorovací výbor SAPARD je hlavný monitorovací orgán pre implementáciu Plánu rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky (program SAPARD), zodpovedný za monitorovanie pokroku v realizácii tohoto plánu. Jeho zloženie, úlohy periodicita a modus operandi sú bližšie definované v Pláne rozvoja poľnohospodárstva a vidieka Slovenskej republiky, v Štatúte monitorovacieho výboru pre program SAPARD a vo Viacročnej finančnej dohode pre program SAPARD.

B.	PRÍPRAVA A REALIZÁCIA PROGRAMU PHARE.

V. Časť

Príprava a realizácia programu phare

Článok 17
Hlavné priority programu Phare na obdobie 2000-2006

1.	Program Phare má dve hlavné priority - budovanie inštitúcií a investície.

2.	Budovanie inštitúcií pomáha Slovenskej republike pri vytváraní štruktúr a stratégií, rozvoji ľudských zdrojov a pri vytváraní predpokladov potrebných pre posilnenie ekonomickej, riadiacej a sociálnej kapacity inštitúcií. Túto prioritu rieši program Phare aj pre sektorové programy ISPA a SAPARD v zmysle čl. 5, ods. 11 a 12

3.	Pomoc poskytovaná prostredníctvom programu Phare v oblasti budovania inštitúcií je zameraná na: 
a)	pomoc pri implementácii ”acquis communautaire” a pri príprave na politiku Únie v oblasti zabezpečenia ekonomickej a sociálnej súdržnosti formou štrukturálnych fondov Únie.
b)	pomoc pri plnení Kodanských kritérií pre vládne a mimovládne organizácie.

4.	Pomoc poskytovaná prostredníctvom programu Phare v investičnej oblasti má dve formy:
a)	investície na posilnenie regulačnej infraštruktúry potrebnej na dosiahnutie súladu s acquis a priamo sa vzťahujúce na acquis,
b)	investície na dosiahnutie ekonomickej a sociálnej súdržnosti prostredníctvom opatrení, ktoré využívajú členské krajiny prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu v rámci cieľa 1 Štrukturálnych fondov Únie. V tomto kontexte sa prostredníctvom programu  Phare financuje aj program cezhraničnej spolupráce pre určené a Komisiou schválené hranice.

5.	Finančné zdroje pre program Phare sa spravidla rozdeľujú v pomere 30% na budovanie inštitúcií a 70% na investície. Tento pomer je indikatívny a založený hlavne na posúdení potrieb a  absorbčnej kapacite príjemcu pomoci hlavne v oblasti budovania inštitúcií. Prostriedky pre program Phare vyčlenené pre budovanie inštitúcií nesmú byť menšie ako 30%.

6.	Konečná zodpovednosť za obsahovú náplň programu Phare je v kompetencii Komisie.

Článok 18
Budovanie inštitúcií

1.	Budovanie inštitúcií má za cieľ posilniť inštitucionálnu a administratívnu kapacitu Slovenskej republiky ako kľúčovej požiadavky pre vstup Slovenskej republiky do Únie.

2.	Aktivity budovania inštitúcií sa zameriavajú na centrálnu, regionálnu a lokálnu úroveň verejnej správy.

3.	Finančná pomoc poskytovaná najmä :
a)	organizáciám, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu pri príprave priemyselných podnikov na fungovanie v prostredí voľného trhu Únie (napr. združenia zamestnávateľov, obchodné komory, odbory),
b)	vládnym a mimovládnym organizáciám zabezpečujúcim fungovanie demokracie, dodržiavanie ľudských práv a práv menšín a prispievajúcim k posilneniu občianskej spoločnosti.

4.	Hlavným nástrojom budovania inštitúcií, ktoré realizujú NPPA, je ”twinning” (“dvojičkové partnerstvo”) - odborná pomoc zamestnancov štátnej a verejnej správy a odborníkov z členských krajín Únie. Prijímajúce inštitúcie sa spolupodieľajú na nákladoch súvisiacich s realizáciou projektu, a to v nepeňažnej forme a vo forme zahrnutia spolufinancovania do svojich rozpočtov. Program Phare bude:
a)	umožňovať twinning medzi ministerstvami, inými ústrednými orgánmi štátnej správy, inštitúciami, profesionálnymi organizáciami, agentúrami, orgánmi miestnej samosprávy, a to hlavne prostredníctvom dočasného pôsobenia zamestnancov štátnej a verejnej správy z členských krajín Únie v prijímateľských inštitúciách kandidátskych krajín, doplnených v prípade potreby o krátkodobo pôsobiacich expertov a o školenia,
b)	poskytovať špecializovanú odbornú pomoc pri realizácii NPPA,
c)	pomáhať pri zabezpečovaní školení verejnej správy na centrálnej a regionálnej úrovni.

5.	Twinning budú dopĺňať ďalšie nástroje, akými sú:
a)	zjednodušený twinning – orientovaný na rozsahom menšie aktivity v budovaní inštitúcií, kde je použitie predvstupového poradcu na minimálne 12 mesiacov neadekvátne, pričom výsledok twinningu musí zaručiť príjemca pomoci
b)	odborná pomoc – použitá tam, kde twinning nie je vhodným nástrojom 
c)	účasť v komunitárnych programoch, pričom pomoc z programov Phare pri zabezpečovaní účasti v týchto programoch bude mať klesajúcu tendenciu
d)	účasť v rôznych orgánoch spoločenstva, pričom pomoc z programov Phare pokryje časť nákladov s tým spojených
e)	opatrenia na posilnenie občianskej spoločnosti pre vládne a mimovládne organizácie, najmä v oblasti:
-	podpory iniciatív upevňujúcich a rozvíjajúcich demokratické postupy 	a dodržiavanie zákonov,
-	posilňovania inštitucionálnej kapacity mimovládnych organizácií a sociálnych 	partnerov na všetkých úrovniach,
-	podpory zaradenia a účasti skupín alebo osôb, ktoré môžu byť 	znevýhodňované sociálne, politicky alebo ekonomicky z dôvodu vyznania, 	kultúry, pohlavia, veku, orientácie alebo postihnutia do spoločnosti.

6.	Pre projekty v oblasti budovania inštitúcií je hranica minimálneho rozpočtu projektu 2 MEUR aplikovaná flexibilne, vrátane účasti v komunitárnych programoch.

Článok 19
Investície

1.	Investície na dosiahnutie súladu s normami a štandardmi Únie sa zameriavajú na vybavenie inštitúcií, ktorých infraštruktúru alebo schopnosť monitorovať a dodržiavať acquis je potrebné posilniť. Osobitnou skupinou sú investície v rámci komunitárnych programov, akým je Rámcový program Európskych spoločenstiev pre rozvoj vedy a techniky.

2.	Investície na dosiahnutie ekonomickej a sociálnej súdržnosti, ktoré berú do úvahy existenciu nových predvstupových nástrojov, sa zameriavajú na redukciu rozdielov medzi jednotlivými regiónmi Slovenskej republiky a medzi regiónmi Slovenskej republiky a Únie v súlade s cieľom číslo jedna štrukturálnych fondov Únie – “pomoc zaostávajúcim regiónom”. Tieto investície majú za cieľ:
a)	zvýšenie aktivity výrobného sektora formou opatrení podporujúcich diverzifikáciu hospodárstva, rozvoj súkromného podnikania a reštrukturalizáciu a modernizáciu priemyslu,
b)	posilnenie kapacity ľudských zdrojov formou zlepšenia zamestnanosti, pomoci pri adaptácii podnikov a ich zamestnancov a posilňovania rovnakých príležitostí pre mužov a ženy,
c)	zlepšenie infraštruktúry súvisiacej s ekonomikou. Medzi opatrenia patria napríklad investície, ktoré umožňujú lepší prístup ku kľúčovým miestam s vplyvom na rozvoj priemyslu a obchodu ako aj investície do životného prostredia, ktoré priaznivo ovplyvňujú investičné prostredie v regióne.

3.	Investície uvedené v bode 2, v ods. c) do oblasti dopravy, životného prostredia alebo poľnohospodárstva a rozvoja vidieka je možné financovať z programu Phare iba v prípade, ak sú neoddeliteľnou časťou rozvojového programu príslušného regiónu a sú pod minimálnou hodnotou pre investície spolufinancované v rámci ISPA.

4.	Program PHARE môže v súlade s kritériami pre cieľ číslo jedna štrukturálnych fondov Únie (pomoc regiónom výrazne ekonomicky zaostávajúcim) v určených regiónoch podporiť rozvojové programy pri splnení princípu navýšenia (viď bod 6, ods. c) nižšie).

5.	Podpora malých a stredných podnikov je okrem programu Phare zabezpečovaná aj celoplošne viacnárodným programom pre malé a stredné podniky (SME Finance Facility).

6.	Všetky investičné projekty musia spĺňať nasledujúce princípy:
a)	katalytický – pomoc podľa programov Phare má iniciovať aktivity zamerané na vstup Slovenskej republiky do Únie, ktoré by inak neboli realizované alebo boli realizované s veľkým časovým oneskorením,
b)	spolufinancovania - všetky investičné projekty musia byť zo štátneho rozpočtu alebo iných zdrojov ako sú prostriedky Únie financované minimálne vo výške 25% z celkových rozpočtovaných nákladov projektu alebo programu;
c)	navýšenia - pomoc Phare nesmie nahrádzať financovanie z iných zdrojov,
d)	pripravenosti a veľkosti - projekty môžu byť podporené iba v prípade úplnej pripravenosti (kompletná technická dokumentácia, všetky zákonom stanovené povolenia, zabezpečené spolufinancovanie). Minimálna veľkosť projektu je 2 MEUR. V prípade cezhraničných projektov sa toto pravidlo použije primerane,
e)	udržateľnosti - všetky projekty musia zabezpečiť trvalo udržateľný ekonomický a environmentálny rozvoj aj po ukončení spolufinancovania prostriedkami Phare a musia byť v súlade so sektorovými politikami Únie,
f)	súťaže - všetky financované aktivity musia dodržiavať podmienky pre hospodársku súťaž a štátnu pomoc, zakotvené v európskych dohodách.

Článok 20
Neoprávnené aktivity pre program Phare

1.	Program Phare nepodporí projekty, ktoré:
a)	majú za cieľ všeobecné informačné kampane, s výnimkou odovzdávania informácií ako súčasti projektu budovania inštitúcií,
b)	jazykové kurzy, s výnimkou pre etnické menšiny,
c)	cestovné náhrady štátnych a verejných zamestnancov Slovenskej republiky,
d)	exportnú podporu, ak je zameraná na konkrétne podniky a obsahuje investičné fondy. Neinvestičné opatrenia však môžu byť podporené (školenia, marketingové plány),
e)	komplexné finančné nástroje, v časti investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti bude Phare podporovať všeobecne jednoduché finančné schémy,
f)	príliš veľké a široko poňaté projekty aproximácie práva pri budovaní inštitúcií,
g)	všeobecnú odbornú pomoc, odbornú pomoc pri príprave a dohľade pri investičnej podpore je možná,
h)	projekty, ktoré nespĺňajú všeobecné kritériá vymedzené smernicou (napr. veľkosť projektu a pod.),
i)	školenia, ktoré nemajú odborný charakter,
j)	projekty, ktoré generujú veľké finančné výnosy (napr. letiská, prístavy, a pod.),
k)	infraštruktúru, ktorá nepodporuje rozvoj podnikania, ako napríklad zdravotné zariadenia a infraštruktúru školstva v rámci časti investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti.

2.	Po predložení projektového zámeru, alebo žiadosti o pridelenie grantu, alebo inej formy žiadosti o poskytnutie zahraničnej pomoci, nie je nikto, s výnimkou Komisie oprávnený zvýšiť požadovanú výšku spolufinancovania, pokiaľ prekračuje minimálnu hranicu zverejnenú vo výzve na predkladanie projektov, žiadostí o grant alebo žiadostí o poskytnutie inej formy zahraničnej pomoci.

Článok 21
Pravidlá zamerania, koncentrácie a účinku

1.	Spolufinancovanie PHARE sa vzhľadom na obmedzené prostriedky programu bude v oblasti investícií na dosiahnutie ekonomickej a sociálnej súdržnosti zameriavať na vybrané regióny, respektíve na vybrané sektory identifikované v rámci NPRR SR.

2.	V prípade investícií, do cezhraničnej spolupráce budú projekty zohľadňovať okrem priorít NPRR SR aj priority definované Jednotným programovým dokumentom pre konkrétnu hranicu.

3.	V tomto zmysle pomoc poskytovaná programami Phare bude: 
a)	v súlade s NPRR SR, 
b)	sa vyvíjať v priebehu predvstupového procesu smerom k prijatiu metodiky používanej v  regiónoch Únie, ktoré  sú zaradené pod cieľ 1 štrukturálnych fondov Únie,
c)	zabezpečovať rešpektovanie pravidiel a zamerania na vybrané priority, koncentrácie na definované prioritné oblasti a zodpovedajúceho účinku.

4.	Výber projektov musí byť založený na objektívnych kritériách. Kritéria vyjadrujú potrebu zabezpečenia vnútornej súdržnosti a potenciál redukovať rozdiely medzi regiónmi Slovenskej republiky a členských krajín Únie.

Článok 22
Programový cyklus Phare

1.	Návrh Národného programu Phare obsahuje tri časti:
a)	návrh pomoci programu Phare v oblasti budovania inštitúcií a investícií určených na prijímanie acquis. Jednotlivé projekty sa vyberú na základe NPPA,
b)	návrh pomoci programu Phare v oblasti sociálneho a regionálneho rozvoja prostredníctvom investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti. Jednotlivé projekty sa identifikujú na základe NPRR SR,
c)	návrh programov cezhraničnej spolupráce pre vybraté jednotlivé hranice. Projekty sa identifikujú na základe NPRR SR a najmä na základe spoločných programových dokumentov pre vybrané hranice.

2.	Národný koordinátor vyzve do 31. októbra bežného roka sektorového koordinátora na predkladanie projektových zámerov pre jednotlivé oblasti podpory programu Phare.

3.	Do dvoch týždňov od predloženia projektových zámerov zo strany sektorového koordinátora, zabezpečí národný koordinátor predloženie projektových zámerov poradným orgánom, ktoré sú špecifikované pre jednotlivé oblasti podpory programu Phare podľa tejto smernice.

4.	Na základe vyjadrenia poradných orgánov pripraví národný koordinátor zoznam projektových zámerov pre Národný program Phare v oblasti budovania inštitúcií, v oblasti investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti a v oblasti cezhraničnej spolupráce pre jednotlivé hranice. Tento zoznam bude obsahovať formálne a vecné hodnotenie projektu vypracované odbornými útvarmi, ktoré riadi národný koordinátor a vyjadrenia poradných orgánov.

5.	Zoznam projektových zámerov v jednotlivých oblastiach podpory programu Phare predloží národný koordinátor na rokovanie riadiacich orgánov špecifikovaných pre vybrané oblasti touto smernicou v lehote do dvoch týždňov, od predloženia vyjadrenia poradných orgánov k projektovým zámerom.

6.	Riadiace orgány sa stretnú k výberu projektových zámerov, ktoré budú tvoriť dlhý zoznam projektových zámerov, v lehote do dvoch týždňov od predloženia materiálov národnému koordinátorovi.

7.	Na základe rozhodnutia riadiacich orgánov pre jednotlivé oblasti podpory programu Phare pripraví národný koordinátor dlhý zoznam projektových zámerov, ktorý oficiálne predloží Delegácii. Dlhý zoznam projektových zámerov obsahuje krátky popis každého projektu a maticu logického plánovania - logframe.

8.	Generálny riaditeľ spoločne so sektorovým koordinátorom prerokuje s predstaviteľmi  Delegácie a predstaviteľmi Komisie dlhý zoznam projektových zámerov v jednotlivých oblastiach podpory programu Phare. Výsledkom bude stanovisko Komisie k jednotlivým projektovým zámerom, ktoré bude pri ich dopracovaní a ďalšom vypracovaní do návrhu projektu vzaté v plnej miere do úvahy.

9.	Generálny riaditeľ zabezpečí vypracovanie podrobného zápisu z prerokovania dlhého zoznamu projektových zámerov, ktorý predloží národnému koordinátorovi, sektorovému koordinátorovi, poradným a riadiacim orgánom do dvoch týždňov od prerokovania dlhého zoznamu projektových zámerov so zástupcami Komisie.

10.	V tej istej lehote vyzve generálny riaditeľ vecne príslušných sektorových koordinátorov k rozpracovaniu projektových zámerov, ktoré boli predbežné riadiacimi orgánmi a Komisiou hodnotené kladne, do formy prvej verzie návrhov projektov v lehote do štyroch týždňov od zaslania tejto výzvy.

11.	Národný koordinátor pripraví návrh Národného programu Phare v jednotlivých sektoroch v úzkej spolupráci so sektorovým koordinátorom daného rezortu.

12.	Návrhy jednotlivých projektov sú vypracované v anglickom jazyku v štandardnej forme pre návrh projektu (Standard Summary Project Fiche), ktorého aktuálna záväzná forma je zverejnená na internetovej stránke www.vlada.gov.sk/phare.

13.	Prijímatelia pomoci musia ako povinnú prílohu návrhu projektu jednoznačne preukázať spolufinancovanie zo strany konečného užívateľa, potvrdenú Ministerstvom financií SR.

14.	Návrh Národného programu Phare prerokuje národný koordinátor so splnomocnencom pre fond, s cieľom zabezpečiť spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu pred jeho predložením Komisii.

15.	Návrh Národného programu Phare sa dokončí na základe rokovania s Komisiou do obdobia nie kratšieho ako sedem týždňov, pred predložením konečnej podoby Národného programu Phare Delegácii, s ohľadom na rokovanie Riadiaceho výboru Phare.

16.	Národný koordinátor predloží vláde konečnú verziu návrhov projektov pre jednotlivé oblasti pred ich odoslaním Komisii, najmä informáciu o bezprostredných cieľoch projektov, finančných alokáciách v predpísanom členení: a) program Phare, b) prijímateľ pomoci a c) štátny rozpočet alebo iné ako komunitárne zdroje.

17.	Po prerokovaní návrhu Národného programu Phare v Riadiacom výbore Phare a zaslaní návrhu finančného memoranda komisiou národnému koordinátorovi predloží národný koordinátor návrh Finančného memoranda na schválenie vláde.

18.	Národný koordinátor podpisuje Finančné memorandum pre program Phare na príslušný rok.

19.	Sektoroví koordinátori zabezpečia, aby jednotliví prijímatelia pomoci predložili národnému koordinátorovi a príslušným agentúram dokumentáciu potrebnú na verejné obstarávanie v lehote do 6 mesiacov od podpísania Finančného memoranda. V prípadoch dohodnutých s Komisiou môže byť táto lehota upravená.

Článok 23
Metodika prípravy Národného programu Phare v oblasti
budovania inštitúcií a s tým súvisiacich investícií

1.	Návrh programu Phare v tejto časti musí byť zosúladený s Partnerstvom pre vstup, NPPA a musí zohľadňovať výsledky aktuálnej Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na vstup do Európskej Únie, (ďalej len Správy o pripravenosti).

2.	Pre túto oblasť podpory programu Phare je riadiacim orgánom Ministerská rada Slovenskej republiky pre európsku integráciu.

3.	Pre túto oblasť podpory programu Phare sú poradnými orgánmi:
- Odbor európskej integrácie Úradu vlády Slovenskej republiky pre oblasť implementácie acquis,
- Sekcia ľudských práv a menšín Úradu vlády SR pre oblasť politických kritérií,
- Sekcia ekonomickej politiky Úradu vlády SR pre časť plnenia ekonomických kritérií.

4.	Národný koordinátor poverí generálneho riaditeľa zverejnením termínu od ktorého sa začína príprava Národného programu Phare pre budovanie inštitúcií a sám o tom informuje ministrov, vedúcich ostatných ústredných orgánov štátnej správy a vedúcich koordinačných orgánov.

5.	Generálny riaditeľ vyzve sektorových koordinátorov na predkladanie projektových zámerov v oblasti budovania inštitúcií. Vo výzve uvedie lehotu na predkladanie projektových zámerov a informáciu o zverejnení štandardnej formy projektového zámeru pre budovanie inštitúcií na internetovej stránke úradu www.vlada.gov.sk, kde sú zverejnené aj kritériá hodnotenia projektových zámerov.

6.	Medzi dňom uverejnenia výzvy na predkladanie projektových zámerov a dátumom predkladania projektových zámerov, nesmie uplynúť kratšia lehota ako 28 kalendárnych dní. V odôvodnených prípadoch môže byť táto lehota skrátená o 7 kalendárnych dní.

7.	Sektorový koordinátor informuje oprávnené subjekty o začatí predkladania projektov v oblasti budovania inštitúcií a vecne príslušné oprávnené organizácie v lehote do 2 pracovných dní od obdržania výzvy od generálneho riaditeľa. Termín na predkladanie projektových zámerov od oprávnených organizácií musí sektorový koordinátor stanoviť tak, aby uskutočnil ich kontrolu pred odoslaním riaditeľovi odboru.

8.	Sektorový koordinátor koordinuje a predkladá návrh programu Phare v oblasti budovania inštitúcií v rámci určitého rezortu. Príprava návrhu programu Phare prebieha v úzkej spolupráci sektorového koordinátora s odbornými zamestnancami prijímateľa pomoci v rámci jednotlivých oddelení, odborov a sekcií rezortu.

9.	Riaditeľ odboru je povinný odpovedať sektorovým koordinátorom na ich otázky v lehote do 3 pracovných dní od ich predloženia. Všetky otázky a odpovede uverejňuje na internetovej stránke www.vlada.gov.sk/phare.

10.	Sektorový koordinátor prerokuje nejasnosti pri vypracovaní projektových zámerov s riaditeľom odboru. Svoje žiadosti o vysvetlenie predkladá v elektronickej forme v lehote do 10 kalendárnych dní pred termínom predloženia projektových zámerov riaditeľovi odboru.

11.	Oprávnené organizácie predkladajú projektové zámery riaditeľovi odboru výlučne prostredníctvom sektorových koordinátorov.

12.	Sektorový koordinátor eviduje všetky projektové zámery predložené oprávnenými organizáciami. Súčasťou evidencie je priradenie poradového čísla pre daný sektor. Projektové zámery sa predkladajú sektorovým koordinátorom v elektronickej forme a listom, pričom list musí byť podpísaný štatutárnym zástupcom organizácie alebo ním poverenou osobou.

13.	Sektorový koordinátor pred odoslaním projektových zámerov riaditeľovi odboru preverí, či sú projektové zámery pripravené v štandardnej forme a obsahujú všetky požadované informácie. Sektorový koordinátor zároveň preverí, že projekt nie je duplicitný alebo sa neprekrýva s projektmi, ktoré boli alebo sú realizované z prostriedkov predvstupových programov Únie alebo z prostriedkov bilaterálnej pomoci členských krajín Únie.

14.	Projektové zámery sa predkladajú riaditeľovi odboru v elektronickej podobe v anglickom jazyku, ich zoznam, ciele a finančné alokácie sa zasielajú v listovej podobe, podpísané sektorovým koordinátorom.

15.	Riaditeľ odboru eviduje všetky projektové zámery zaslané zo strany sektorového koordinátora. Každému projektovému zámeru pridelí identifikačné číslo, ktoré zaručí jeho jednoznačnú identifikáciu v celom cykle programovania.

16.	Generálny riaditeľ potvrdí písomné zaevidovanie predložených projektových zámerov a v lehote do 7 dní od lehoty na predkladanie projektových zámerov oznámi sektorovým koordinátorom ich poradové čísla. V prípade formálnych nedostatkov alebo neúplnosti projektového zámeru zistených riaditeľom odboru vyzve generálny riaditeľ jednotlivých sektorových koordinátorov tým istým listom o odstránenie zistených formálnych nedostatkov v termíne do jedného kalendárneho týždňa od zaslania písomného potvrdenia.

17.	Riaditeľ odboru osobitne eviduje projektové zámery, ktoré boli doručené sektorovými koordinátormi po lehote na predkladanie projektových zámerov. Tieto projektové zámery je možné zaradiť do programovania Phare v oblasti budovania inštitúcií len vo výnimočných prípadoch, o ktorých rozhoduje riadiaci orgán. Týmto nie je dotknutá povinnosť generálneho riaditeľa zaslať tieto projektové zámery na posúdenie poradným orgánom.

18.	Generálny riaditeľ predloží v lehote do 14 dní projektové zámery na vyjadrenie vecne príslušným poradným orgánom so žiadosťou o vyjadrenie sa k súladu projektového zámeru s programovými a inými relevantnými dokumentmi, ako napríklad spoločná pozícia. Súčasne uverejní na internetovej stránke www.vlada.gov.sk/phare úplný zoznam projektových zámerov v oblasti budovania inštitúcií.

19.	Poradné orgány zašlú generálnemu riaditeľovi svoje stanovisko k projektovým zámerom v lehote do 10 kalendárnych dní od ich predloženia poradným orgánom zo strany generálneho riaditeľa.

20.	Riaditeľ odboru pripraví pre generálneho riaditeľa hodnotenie každého projektového zámeru po formálnej stránke a preverí, že projekt nebol v minulosti financovaný z prostriedkov predvstupovej pomoci Únie alebo zdrojov bilaterálnej pomoci členských krajín Únie.

21.	Pri formálnom hodnotení sa projektové zámery vyhodnocujú podľa nasledovných kritérií:
-	dodržanie určenej formy projektového zámeru,
-	vyplnenie všetkých jeho častí,
-	súlad projektového zámeru s Partnerstvom pre vstup,
-	súlad projektového zámeru s konkrétnou, v zámere uvedenou kapitolou platného NPPA,
-	jednoznačne vymedzený bezprostredný cieľ projektového zámeru,
-	jasný popis aktivít a výsledkov dosiahnutých realizáciou projektového zámeru,
-	merateľné a relevantné indikátory,
-	miera spolufinancovania dokladovaná prijímateľom pomoci pri investíciách do acquis je minimálne 25% z celkových nákladov investície,
-	prijímateľ pomoci je jednoznačne vymedzený.

22.	Riaditeľ odboru vypracuje ku každému projektovému zámeru formálne hodnotenie, ku ktorému priloží vyjadrenia poradných orgánov v lehote do 7 kalendárnych dní od uplynutia lehoty určenej na predloženie stanoviska poradných orgánov k projektovým zámerom a bez zbytočných prieťahov ho predloží generálnemu riaditeľovi.

23.	Generálny riaditeľ predloží národnému koordinátorovi projektové zámery vrátane formálneho hodnotenia a vyjadrenia poradných orgánov, ako aj zoznam projektových zámerov doručených po uplynutí lehoty určenej na predkladanie projektových zámerov.

24.	Národný koordinátor zvolá riadiaci orgán v lehote do 10 kalendárnych dní od predloženia materiálov v zmysle ods. 23, ktoré národný koordinátor zašle členom riadiaceho orgánu.

25.	Riadiaci orgán, na rokovaní ktorého sa zúčastňuje aj generálny riaditeľ, zostaví dlhý zoznam projektových zámerov. Dlhý zoznam zohľadňuje finančné možnosti programu Phare pre budovanie inštitúcií a investície do acquis, pričom platí, že požiadavka na prostriedky Phare nemá prekročiť v rámci dlhého zoznamu 60% ročnej alokácie Phare pre Slovenskú republiku. Vo výnimočných prípadoch môže riadiaci orgán rozhodnúť o zaradení projektového zámeru doručeného po uplynutí lehoty na predkladanie projektových zámerov do dlhého zoznamu projektových zámerov. O hodnotení projektových zámerov sa spíše zápisnica.

26.	Generálny riaditeľ písomne informuje sektorového koordinátora o rozhodnutí riadiaceho orgánu v lehote do 2 pracovných dní od jeho rokovania.

27.	Generálny riaditeľ prostredníctvom riaditeľa odboru zabezpečí prípadné dopracovanie projektových zámerov sektorovým koordinátorom v zmysle formálneho hodnotenia a vyjadrenia vedúcich poradných orgánov v lehote do 7 kalendárnych dní od termínu rokovania riadiaceho orgánu a v tom istom termíne zabezpečí zaslanie dlhého zoznamu projektových zámerov Komisii. Zároveň zabezpečí zverejnenie dlhého zoznamu na internetovej stránke www.vlada.gov.sk/phare.

28.	Po obdržaní stanoviska a pripomienok k dlhému zoznamu projektových zámerov zo strany Komisie, národný koordinátor zabezpečí v lehote do 2 pracovných dní cez generálneho riaditeľa ich zaslanie vecne príslušným sektorovým koordinátorom so žiadosťou v prípade kladného hodnotenia zo strany Komisie o dopracovanie projektových zámerov do formy návrhu projektu (project fiche). Návrhy projektov predložia sektoroví koordinátori v lehote nie kratšej ako 28 kalendárnych dní.

29.	Sektorový koordinátor koordinuje prípravu návrhov projektov, pričom zodpovedá za vecné a formálne správne vyplnenie všetkých potrebných bodov a príloh návrhu projektu, ktoré predkladá v elektronickej podobe, sprievodný list sektorový koordinátor predkladá v listovej podobe.

30.	Národný koordinátor zašle v lehote do 2 pracovných dní od predloženia prvej verzie návrhu každého projektu zo strany sektorového koordinátora tieto návrhy na vyjadrenie splnomocnencovi pre fond so žiadosťou o predbežné stanovisko k financovaniu projektov po ich prijatí z prostriedkov štátneho rozpočtu, ktoré splnomocnenec pre fond predloží do 7 kalendárnych dní od ich zaslania.

31.	Generálny riaditeľ, po kontrole kompletnosti návrhov projektov po formálnej a vecnej stránke vykonanej riaditeľom odboru, zasiela prvé verzie návrhov projektov Delegácii a Komisii na pripomienkovanie s označením ako prvá verzia.

32.	Generálny riaditeľ zabezpečuje priebežný pracovný styk s Delegáciou, ktorá sa písomne vyjadruje k jednotlivým návrhom projektov, o čom vedie presné záznamy. Pripomienky Komisie zasiela sektorovým koordinátorom bez zbytočných prieťahov. Riaditeľ odboru zabezpečuje pracovný styk a metodické usmerňovanie sektorových koordinátorov pri dopracovaní návrhov projektov.

33.	Konečné verzie návrhov projektov predloží národný koordinátor pred ich odoslaním Delegácii a Komisii na rokovanie vlády.

34.	Národný koordinátor odošle konečné znenie návrhov projektov Delegácii a Komisii v lehote minimálne 49 dní pred rokovaním Riadiaceho výboru Phare, na ktorom sa prerokuje návrh Národného programu Phare. Súčasne zverejní zoznam návrhov projektov odoslaných Riadiacemu výboru Phare v ich konečnej podobe na internetovej stránke www.vlada.gov.sk.

Článok 24
Metodika prípravy Národného programu Phare v oblasti
ekonomickej a sociálnej súdržnosti

1.	Návrh programu Phare v tejto časti je v súlade s NPRR a Partnerstvom pre vstup.

2.	Pomoc poskytovaná prostredníctvom programov Phare je určená pre vybrané cieľové regióny a vybrané sektory v súlade s NPRR SR.

3.	Pre túto oblasť podpory programu Phare je riadiacim orgánom Rada vlády pre regionálnu politiku.

4.	Pre túto oblasť podpory programov Phare je poradným orgánom:
ad-hoc medzirezortná pracovná skupina, zložená zo zástupcov ministerstiev zodpovedných za prípravu sektorových operačných programov, konkrétne MVRR SR, MŽP SR, MDPT SR, MH SR, MPSVR SR, MŠ SR, MP SR, MF SR, Úradu vlády SR a jednotlivých regionálnych riadiacich a monitorovacích výborov.

5.	Národný koordinátor poverí generálneho riaditeľa vyhlásením začiatku prípravy programu v oblasti investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti a informuje vecne príslušných ministrov, predsedov ústredných orgánov štátnej správy a vedúcich koordinačných orgánov o začatí prípravy programu Phare v oblasti investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti a súčasne ich požiada o menovanie člena ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny.

6.	Vecne príslušní ministri, predsedovia iných ústredných orgánov štátnej správy a vedúci koordinačných orgánov sú povinní menovať člena ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny za danú organizáciu v lehote do 7 kalendárnych dní od obdržania výzvy od národného koordinátora. V nominácii musí byť uvedená odbornosť navrhovaného člena ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny.

7.	Národný koordinátor menuje členov ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny na základe doporučených nominácií v zmysle ods. 6. Zloženie ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny národný koordinátor oznámi vecne príslušným ministrom, vedúcim ústredných orgánov štátnej správy a vedúcim koordinačných orgánov.

8.	Generálny riaditeľ informuje sektorového koordinátora pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti (MVRR SR) o začiatku prípravy programu Phare v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti a stanoví termín prvého rokovania ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny.

9.	Ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupine predsedá riaditeľ odboru ako jej člen bez práva hodnotiť a hlasovať.

10.	Ad-hoc medzirezortná pracovná skupina na prvom stretnutí presne vymedzí oblasti intervencie z programu Phare (vecne a geograficky), indikatívne rozdelenie prostriedkov medzi podporné schémy (vecne a/alebo regionálne) a veľké regionálne projekty. Z rokovania ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny pripraví sektorový koordinátor zápisnicu, ktorú podpíšu všetci prítomní členovia. Túto následne predloží generálnemu riaditeľovi.

11.	Generálny riaditeľ zašle sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR zápisnicu z rokovania ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny so žiadosťou, aby informácia o prioritných oblastiach intervencie z programu Phare (vecne aj geograficky) a o indikatívnom rozdelení prostriedkov medzi podporné schémy (vecne alebo regionálne) a veľké regionálne projekty bola doplnená do štandardnej formy projektového zámeru, ktorý je zverejnený na www.vlada.gov.sk/phare, časti inštrukcie pre navrhovateľov projektov.

12.	Štandardná forma projektového zámeru pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti má nasledujúce časti:
-	inštrukcie pre navrhovateľov projektov
-	štandardný formulár projektového zámeru
-	kritériá pre hodnotenie projektových zámerov.

13.	Kritéria, ktoré sú súčasťou štandardnej formy projektového zámeru pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti sú formálne a vecné, pričom maximálny súčet bodového hodnotenia projektového zámeru po vecnej stránke je sto.

Formálne kritériá sa hodnotia logickými hodnotami “áno” a “nie”. Sú nimi hodnotenia týchto výrokov:
-	projektový zámer je predložený v štandardnej forme,
-	projektový zámer je kompletný,
-	projektový zámer je podpísaný štatutárnym zástupcom predkladateľa návrhu projektového zámeru,
-	v prípade že projektový zámer obsahuje účasť partnerských organizácií potom ho musia podpísať aj štatutárni zástupcovia týchto organizácií,
-	projektový zámer na veľký regionálny projekt a projektový zámer na regionálnu podpornú schému má súhlasné vyjadrenie príslušného RRMV a vecne príslušného ústredného orgánu štátnej správy alebo predsedu vecne príslušného iného ústredného orgánu štátnej správy,
-	projektový zámer na vytvorenie národnej podpornej schémy má súhlasné vyjadrenie vecne príslušného ministra, alebo predsedu vecne príslušného iného ústredného orgánu štátnej správy,
-	projektový zámer je predložený oprávneným subjektom,
-	partnerské organizácie sú oprávnené subjekty,
-	projektový zámer je v súlade s NPRR, sektorovými a regionálnymi operačnými programami a prioritami stanovenými ad-hoc medzirezortnou pracovnou skupinou na daný rok,
-	projektový zámer nenarušuje hospodársku súťaž v zmysle zákona č. 231/1999,
-	rozpočet je vypracovaný v EUR,
-	časový harmonogram realizácie projektu (začiatok, koniec) je v súlade s predpokladaným začiatkom a koncom realizácie programu Phare na daný rok,
-	požadovaný príspevok Phare nie je menej ako 2 MEUR,
-	v prípade dopravných a environmentálnych projektov celkový rozpočet projektu nie je viac ako 5 MEUR,
-	požadovaný príspevok Phare je menej ako 75% oprávnených verejných nákladov projektu.

Vecné kritériá sa hodnotia číselnými hodnotami v stupnici: 1-veľmi slabé, 2-slabé, 3-priemerné, 4-dobré, 5-veľmi dobré. Číselné hodnoty sa priradia podľa týchto vecných kritérií: 
-	pozadie projektového zámeru je dostatočne popísané, tak aby umožnilo určiť relevantnosť navrhovaných aktivít a výsledkov,
-	projektový zámer vyjadruje špecifické potreby sektora alebo regiónu vrátane príspevku k plneniu NPPA,
-	projektový zámer jasne a vhodne vybral cieľovú skupinu,
-	projektový zámer je komplementárny k opatreniam podporovaným Plánom rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR a k Jednotnému programovému dokumentu pre vybranú hranicu,
-	príspevok projektového zámeru k cieľom a prioritám definovaným ad-hoc medzirezortnou pracovnou skupinou,
-	primeranosť aktivít pre dosiahnutie výsledkov projektu (aktivity navrhnuté v projektových zámeroch sú v súlade s aktivitami podporovanými Európskym fondom regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu, aktivity navrhnuté v projektovom zámere sú v súlade so zákonom o štátnej pomoci),
-	prehľadnosť projektového zámeru,
-	zakomponovanie relevantných partnerských organizácií do projektového zámeru (ak nie sú žiadne 1) ,
-	reálnosť časového harmonogramu aktivít po časovej a vecnej stránke (projektový zámer je dostatočne pripravený, napr. pre projekty z oblasti budovania podnikateľskej infraštruktúry (územné konanie v štádiu vydania, prebiehajúce hodnotenie vplyvov na životné prostredie)
-	jasne vymedzené ukazovatele projektového zámeru, ktoré je možné overiť
-	merateľný dopad na cieľové skupiny,
-	udržateľnosť aktivít po ukončení financovania z programu Phare (finančná, inštitucionálna),
-	prehľadnosť rozpočtu a opodstatnenosť nákladov pre projekt,
-	skúsenosť navrhovateľa projektového zámeru s realizáciou podobných projektov (ak predkladateľ nemá skúsenosti s realizáciou podobných projektov hodnotenie musí byť 1),
-	úroveň odbornej spôsobilosti navrhovateľa projektového zámeru,
-	súčasná riadiaca kapacita navrhovateľa projektového zámeru (personál, technické vybavenie, schopnosť riadiť financovanie aktivít obdobnej veľkosti).
Vecné kritéria, ktoré sú pre danú oblasť a pre daný rok najdôležitejšie, majú pridelenú váhu dva alebo tri. Váha pre všetky ostatné kritériá je jedna. Konečná číselná hodnota pre jednotlivé kritériá je vypočítaná ako súčin bodového hodnotenia kritéria a váhy pre dané kritérium.

14.	Následne sektorový koordinátor pri MVRR SR vyzve sektorových koordinátorov ostatných relevantných ministerstiev a RRMV na predkladanie projektových zámerov v schválenej forme so žiadosťou o informovanie oprávnených organizácií o možnosti predkladania projektových zámerov do oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti. Vo výzve uvedie lehotu na predkladanie projektových zámerov a informáciu o štandardnej forme, v ktorej má byť zámer predložený vrátane jeho umiestnenia na elektronickej stránke MVRR SR a úradu a zverejnenie v dennej tlači v minimálne dvoch denníkoch s celoslovenskou pôsobnosťou. Kópiu výzvy zašle generálnemu riaditeľovi.

15.	Navrhovatelia projektov majú právo prerokovať nejasnosti pri vypracovávaní projektových zámerov so sektorovým koordinátorom pri MVRR SR. Svoje otázky predkladajú v elektronickej forme najneskôr však do 10 kalendárnych dní pred termínom predloženia projektových zámerov sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR.

16.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR je povinný odpovedať navrhovateľom projektov na ich otázky v termíne do 3 pracovných dní od ich predloženia. Všetky otázky a odpovede uverejňuje na elektronickej stránke www.build.gov.sk. Generálny riaditeľ zabezpečí na elektronickej stránke www.vlada.gov.sk/phare prepojenie na stránku MVRR SR.

17.	Riaditeľ odboru v obzvlášť dôležitých prípadoch vyzve sektorového koordinátora pri MVRR SR na zmenu a doplnenie ním pripravených odpovedí.

18.	Lehota na predkladanie projektových zámerov nesmie byť kratšia ako 40 kalendárnych dní od uverejnenia výzvy na predkladanie projektových zámerov. V odôvodnených prípadoch môže byť táto lehota skrátená o 7 kalendárnych dní.

19.	Predkladateľ projektového zámeru nesmie predkladať projektové zámery ani požiadavky na vysvetlenie priamo riaditeľovi odboru alebo generálnemu riaditeľovi, t.j. mimo štruktúry sektorového koordinátora pri MVRR SR.

20.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR eviduje všetky projektové zámery predložené predkladateľmi projektových zámerov - oprávnenými organizáciami. Súčasťou evidencie je priradenie poradového identifikačného čísla pre daný projektový zámer, ktoré zaručí ich jednoznačnú identifikáciu v celom procese programovania. Projektové zámery musia byť sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR zaslané v elektronickej forme a listom, pričom list musí byť podpísaný štatutárnym zástupcom predkladateľa projektového zámeru - oprávnenej organizácie alebo ním povereným zástupcom. Sektorový koordinátor pri MVRR SR potvrdí ich prevzatie štandardným dokumentom, v ktorom je uvedený názov predkladateľa – oprávneného subjektu, dátum a čas a identifikačné číslo projektového zámeru.

21.	Po zaevidovaní projektového zámeru sektorový koordinátor pri MVRR SR neposkytuje predkladateľovi projektu žiadne informácie súvisiace s predloženým projektovým zámerom až do schválenia dlhého zoznamu projektových zámerov riadiacim orgánom.

22.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR eviduje projektové zámery, ktoré mu boli doručené po lehote určenej výzvou na predkladanie projektových zámerov na osobitnom zozname. Tieto projektové zámery nebudú do hodnotenia zaradené.

23.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR preverí pri projektových zámeroch doručených v lehote na predkladanie projektových zámerov, či navrhované aktivity projektu boli v minulosti, alebo sú v súčasnosti financované z prostriedkov predvstupovej pomoci Únie alebo zdrojov bilaterálnej pomoci členských krajín Únie.

24.	Minimálny príspevok na individuálny projekt navrhovaný v rámci Národného programu Phare v oblasti ekonomickej a sociálne súdržnosti z programu Phare je 2.000.000 EUR. Finančné prostriedky Phare je možné nárokovať maximálne do výšky 75% celkových oprávnených nákladov projektu. Pri podporných schémach je príspevok vecne alebo regionálne na jednotlivé projekty od 50.000 do 2.000.000 EUR.

25.	Projektové zámery sú generálnemu riaditeľovi doručené v elektronickej podobe v slovenskom jazyku, a súčasne sú doručené aj dokumentovaným spôsobom poštou v písomnej forme. Ich zoznam, ciele a finančné alokácie sú zaslané v elektronickej a listovej podobe, podpísané sektorovým koordinátorom pri MVRR SR, v lehote do ôsmych pracovných dní od uplynutia lehoty na predkladanie projektových zámerov. Sektorový koordinátor pri MVRR SR zároveň zabezpečí uverejnenie tohto zoznamu ako aj zoznamu projektových zámerov doručených po lehote určenej na predkladanie projektových zámerov na www.build.gov.sk.

26.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR zvolá druhé zasadnutie ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny v lehote do 10 pracovných dní od lehoty na podávanie projektových zámerov. Na druhé zasadnutie ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny sú prizvaní ako pozorovatelia zástupcovia Komisie a Úradu pre štátnu pomoc Slovenskej republiky.

27.	Jednotliví členovia ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny sa musia zúčastniť na rokovaniach osobne a musia sa jej zúčastňovať počas celého trvania. V prípade, že objektívne príčiny bránia členovi ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny osobne sa zúčastniť na rokovaní Komisie, vymenuje zástupcu člena Komisie príslušný minister. Takýto člen zastupuje pôvodného člena v plnom rozsahu.

28.	Pri hodnotení projektov sa použijú kritéria, ktoré sú súčasťou štandardnej formy pre projektové zámery v oblasti investícií do ekonomickej a sociálnej súdržnosti.

29.	Členovia ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny v prvej etape hodnotia projektové zámery po formálnej stránke. Nesplnenie akéhokoľvek formálneho kritéria zo strany predkladateľa projektového zámeru má za následok vylúčenie projektového zámeru z vecného hodnotenia.

30.	Ustanovenie vypustené.

31.	Ustanovenie vypustené.

32.	Bodové hodnotenie jednotlivých kritérií pre každý projektový zámer sa vypočíta ako priemer všetkých bodových hodnotení jednotlivých hodnotiacich členov ad-hoc medzirezortnej komisie v zmysle ods. 13. Odchýlka bodového hodnotenia kritéria jednotlivého člena s právom hodnotiť projektové zámery od priemeru bodového hodnotenia kritéria ostatných členov komisie s právom hodnotiť nesmie byť väčšia ako 1 bod za dané vecné kritérium. Ak takýto stav nastane, je tento člen vyzvaný na zváženie svojho hodnotenia. V prípade, že člen s právom hodnotiť trvá na svojom hodnotení, musí ho bez zbytočného odkladu písomne zdôvodniť. Predseda ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny, ktorý je členom bez práva hodnotiť, má právo po zvážení odôvodnenia takéhoto člena z hodnotenia projektového zámeru vylúčiť a vypočítať nový priemer.

33.	Do dlhého zoznamu sa kvalifikujú všetky projektové zámery, ktoré splnili formálne kritériá.

34.	Zápisnicu zo zasadnutia ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny pripraví sektorový koordinátor, podpíšu ju všetci členovia ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny. Povinnou prílohou zápisnice je dlhý zoznam projektových zámerov s uvedením výsledku hodnotenia so zdôvodnením.

35.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR po podpísaní zápisnice pripraví bez zbytočného odkladu krátke verzie projektových zámerov pre ekonomickú a sociálnu súdržnosť v štandardnej forme uverejnenej na www.vlada.gov.sk/phare v anglickom jazyku. Všetky projektové zámery, ktoré sú v dlhom zozname, zašle na vyjadrenie Úradu pre štátnu pomoc SR. Úrad vypracuje svoje vyjadrenie k súladu projektových zámerov so zákonom o štátnej pomoci 231/1999 Z. z. a zašle ho sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR do 10 kalendárnych dní. Sektorový koordinátor pri MVRR SR predloží generálnemu riaditeľovi v lehote do dvoch týždňov od podpísania zápisnice z rokovania poradného orgánu všetky dokumenty.

36.	Generálny riaditeľ predloží zápisnicu z hodnotenia ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny a dlhý zoznam projektových zámerov národnému koordinátorovi v lehote do 3 kalendárnych dní od jej ukončenia. Zápisnica musí minimálne obsahovať zoznam všetkých predložených projektových zámerov, zoznam projektových zámerov, ktoré boli vylúčené z dôvodu ich formálnej neúplnosti a presne uvedie dôvody vylúčenia, zoznam formálne bezchybných projektových zámerov, zoznam projektov s vecným hodnotením viac ako 70 bodov – dlhý zoznam projektov, zoznam a postavenie členov komisie, miesto a dobu v ktorej sa rokovalo.

37.	Národný koordinátor predloží dlhý zoznam projektových zámerov na rokovanie riadiacemu orgánu, ktorý schvaľuje dlhý zoznam projektových zámerov v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti. Rokovanie riadiaceho orgánu musí byť zvolané do desiatich pracovných dní od predloženia materiálu sekretariátu riadiaceho orgánu. Riadiaci orgán schváli dlhý zoznam projektových zámerov, pri zohľadnení hodnotenia ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny a výšku finančných možností programu Phare na daný rok. Požiadavka na prostriedky Phare nemá prekročiť 50% ročnej alokácie Phare pre Slovenskú republiku. O jeho schválení informuje národného koordinátora sektorový koordinátor pri MVRR SR.

38.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR do 5 pracovných dní od schválenia dlhého zoznamu projektových zámerov riadiacim orgánom predloží generálnemu riaditeľovi skrátené verzie projektových zámerov v anglickom jazyku v štandardnej forme.

39.	Dlhý zoznam projektových zámerov v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti a krátke verzie projektových zámerov pripravené sektorovým koordinátorom pri MVRR SR preverí riaditeľ odboru. Po preverení ich zašle v anglickom jazyku generálny riaditeľ v lehote do 10 kalendárnych dní od odsúhlasenia riadiacim orgánom  Delegácii a Komisii.

40.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR informuje bez zbytočného odkladu všetky subjekty ktoré predložili projektové zámery o výsledku a zdôvodnení hodnotenia. V oznámení o výsledku hodnotenia informuje predkladateľov projektových zámerov v dlhom zozname o možnostiach poskytnutia odbornej pomoci pri dopracovaní niektorých chýbajúcich dokumentov, ktoré majú tvoriť povinnú prílohu návrhu projektu pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti.

41.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR koordinuje prípravu návrhov projektov v štandardnej forme v anglickom jazyku, pričom garantuje vecne a formálne správne vyplnenie všetkých potrebných bodov a príloh návrhu projektu, ktoré musia byť zasielané v elektronickej podobe, sprievodný list sektorového koordinátora musí mať tlačovú podobu.

42.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR predloží generálnemu riaditeľovi prvú verziu návrhov projektov v štandardnej forme v anglickom jazyku v lehote do 40 kalendárnych dní od rozhodnutia riadiaceho orgánu. Sektorový koordinátor pri MVRR SR pri tom kontroluje najmä kompletnosť informácií požadovaných v návrhu projektov, súlad informácií s informáciami uvedenými v projektovom zámere a zabezpečenie spolufinancovania projektu. Každý návrh projektu musí mať jasné kvantifikovateľné a merateľné indikátory (napr. vytvorenie 200 nových pracovných miest, rekvalifikácia 500 zamestnancov apod.).

43.	Generálny riaditeľ, po kontrole úplnosti návrhov projektov po formálnej a vecnej stránke, ktorú vykoná riaditeľ odboru,  zasiela prvé verzie návrhov projektov Delegácii a Komisii na pripomienkovanie s označením “prvá verzia”.

44.	Národný koordinátor zasiela prvé verzie návrhov projektov splnomocnencovi pre fond so žiadosťou o vyjadrenie sa k zabezpečeniu spolufinancovania z prostriedkov štátneho rozpočtu pre daný rok a danú oblasť. V zásade platí pravidlo, že spolufinancovanie oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti zo štátneho rozpočtu nemá byť menej ako 25% alokácie prostriedkov Phare pre túto oblasť a daný rok.

45.	Splnomocnenec pre fond predloží stanovisko k možnosti spolufinancovania jednotlivých návrhov projektov zo štátneho rozpočtu národnému koordinátorovi v lehote do 10 kalendárnych dní od predloženia žiadosti od národného koordinátora.

46.	Generálny riaditeľ udržuje pravidelný pracovný styk s Delegáciou a Komisiou, ktorá sa vyjadruje k jednotlivým návrhom projektov, o čom vedie presnú evidenciu a bez zbytočného odkladu zasiela tieto informácie sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR, ktorý zabezpečuje ich zapracovanie zo strany predkladateľov projektových návrhov.

47.	Konečné verzie návrhov projektov sektorový koordinátor pri MVRR SR zašle generálnemu riaditeľovi najneskôr v lehote 2 týždne pred ich predložením národným koordinátorom na rokovanie vlády.

48.	Riaditeľ odboru skontroluje úplnosť návrhov projektov, najmä však zabezpečenie spolufinancovania konečnými prijímateľmi, mieru ekonomickej efektívnosti, ktorá má byť pri projektoch investície do ekonomickej a sociálnej súdržnosti vyššia ako 5%, katalytický efekt, súlad s pravidlami hospodárskej súťaže, pozitívny vplyv na životné prostredie, zabezpečenie efektívneho manažmentu implementácie projektu, navýšenia, pripravenosti a udržateľnosti, počet vytvorených, alebo zachovaných pracovných miest (absolútne a relatívne vzhľadom na investíciu). Na tento účel môže využiť nezávislých expertov.

49.	Generálny riaditeľ zvolá 3. zasadnutie ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny za účelom zostavenia konečného zoznamu projektov, ktoré budú zaradené do Národného programu Phare v oblasti ekonomickej a sociálnej súdržnosti pričom ich hodnotí podľa kritérií uvedených v ods. 48. Na zasadnutie prizve zástupcov Komisie ako pozorovateľov. Z hodnotenia vypracuje riaditeľ odboru zápisnicu. Generálny riaditeľ predloží zápisnicu s hodnotením individuálnych projektov národnému koordinátorovi.

50.	Národný koordinátor pred odoslaním návrhov projektov Delegácii a Komisii ich predloží na rokovanie vlády.

51.	Národný koordinátor odošle konečné verzie návrhov projektov Delegácii a Komisii v lehote minimálne 7 týždňov pred rokovaním Riadiaceho výboru Phare, na ktorom má byť návrh Národného programu Phare pre oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti prerokovaný.

Článok 25
Metodika prípravy Národného programu Phare v oblasti
cezhraničnej spolupráce

1.	Návrh programu Phare v tejto časti musí byť v súlade s NPRR SR, Partnerstvom pre vstup a patričnými Jednotnými programovými dokumentmi pre jednotlivé hranice.

2.	Pomoc Phare je určená pre vybrané cieľové regióny a pre vybrané sektory, ktoré sú stanovené v Jednotných programových dokumentoch pre jednotlivé hranice.

3.	Pre túto oblasť podpory programu Phare sú riadiacimi orgánmi Spoločné komisie pre spoluprácu pre slovensko-maďarskú hranicu, slovensko-poľskú hranicu a slovensko-rakúsku hranicu, zložené zo zástupcov orgánov a organizácií z oboch strán príslušnej hranice. 

4.	Poradnými orgánmi pre túto oblasť podpory programu Phare sú slovenské časti Spoločných komisií pre spoluprácu definované v ods. 3.

5.	Národný koordinátor poverí generálneho riaditeľa vyhlásením termínu začiatku prípravy programov v oblasti cezhraničnej spolupráce a informuje o začatí prípravy programu Phare v oblasti cezhraničnej spolupráce ministra výstavby a regionálneho rozvoja.

6.	Generálny riaditeľ informuje sektorového koordinátora pri MVRR SR o začatí prípravy programu Phare v oblasti cezhraničnej spolupráce. Sektorový koordinátor bez zbytočného odkladu o tomto informuje riadiace orgány pre oblasť cezhraničnej spolupráce a zvolá prvé stretnutie jednotlivých poradných orgánov v lehote do 14 dní od zaslania informácie o začatí programovania. O zvolaní prvého stretnutia informuje generálneho riaditeľa.

7.	Rokovaniu poradných orgánov predsedá riaditeľ odboru ako člen bez práva hodnotiť a hlasovať.

8.	Prvé stretnutie poradného orgánu má za účel presne stanoviť oblasti intervencie z programu Phare (v súlade s príslušným Jednotným programovým dokumentom a alokáciami pre jednotlivý priority), indikatívne rozdelenie prostriedkov medzi podporné schémy (vecne) a veľké regionálne projekty, ako aj na Fond malých projektov, ktorý môže predstavovať maximálne 10% alokácie prostriedkov Phare pre danú hranicu.

9.	Po definovaní rozdelenia prostriedkov Phare pre daný rok a vybratú hranicu v zmysle ods. 8 pripraví sektorový koordinátor z rokovania poradného orgánu, ktorý podpíšu všetci jej členovia. Zápisnicu následne predloží generálnemu riaditeľovi.

10.	Generálny riaditeľ zašle sektorovému koordinátorpvi pri MVRR SR zápis z rokovania poradného orgánu so žiadosťou, aby informácia o prioritných oblastiach intervencie z programu Phare (vecne) a o indikatívnom rozdelení prostriedkov medzi podporné schémy (vecne) a veľké regionálne projekty bola doplnená do štandardnej formy projektového zámeru pre oblasť cezhraničnej spolupráce, ktorý je zverejnený na www.vlada.gov.sk/phare, časti informácia pre navrhovateľov projektov.

11.	Štandardná forma projektového zámeru pre oblasť cezhraničnej spolupráce má nasledujúce časti:
-	informácia pre navrhovateľov projektov
-	štandardný formulár projektového zámeru
-	kritériá pre hodnotenie projektových zámerov.

12.	Kritéria, ktorú sú súčasťou štandardnej formy projektového zámeru pre oblasť cezhraničnej spolupráce sú formálne a vecné, pričom maximálny súčet bodového hodnotenia projektového zámeru po vecnej stránke je sto.

Formálne kritériá sa hodnotia logickými hodnotami “áno” a “nie”. Sú nimi hodnotenie týchto výrokov:
-	projektový zámer je predložený v štandardnej forme,
-	projektový zámer je kompletný,
-	projektový zámer je podpísaný štatutárnym zástupcom predkladateľa návrhu projektového zámeru,
-	v prípade že projektový zámer obsahuje účasť partnerských organizácií potom ho musia podpísať aj štatutárny zástupcovia týchto organizácií,
-	projektový zámer na veľký regionálny projekt má súhlasné vyjadrenie príslušného RRMV,
-	projektový zámer na vytvorenie vecnej podpornej schémy má súhlasné vyjadrenie vecne príslušného ministra, alebo predsedu vecne príslušného iného ústredného orgánu štátnej správy,
-	projektový zámer je predložený oprávneným subjektom,
-	partnerske organizácie sú oprávnené subjekty,
-	projektový zámer je v súlade so Spoločným programovým dokumentom pre vybratú hranicu a NPRR, sektorovými a regionálnymi operačnými programami a prioritami stanovenými poradným orgánom na daný rok a na vybratú hranicu,
-	projektový zámer nenarušuje hospodársku súťaž v zmysle zákona č. 231/1999,
-	rozpočet je vypracovaný v EUR,
-	časový harmonogram realizácie projektu (začiatok, koniec) je v súlade s predpokladaným začiatkom a koncom realizácie programu Phare na daný rok,
-	požadovaný príspevok Phare nie je menej ako 1,8 MEUR,
-	v prípade dopravných a environmentálnych projektov celkový rozpočet projektu nie je viac ako 5 MEUR,
-	požadovaný príspevok Phare je menej ako 75% oprávnených verejných nákladov projektu.

Vecné kritériá sa hodnotia číselnými hodnotami v stupnici: 1-veľmi slabé, 2-slabé, 3-priemerné, 4-dobré, 5-veľmi dobré. Číselné hodnoty sa priradia podľa týchto vecných kritérií:
-	pozadie projektového zámeru je dostatočne popísané, tak aby umožnilo  určiť relevantnosť navrhovaných aktivít a výsledkov,
-	projektový zámer vyjadruje špecifické potreby sektora alebo regiónu a má jednoznačný cezhraničný dopad,
-	projektový zámer jasne a vhodne vybral cieľovú skupinu,
-	projektový zámer je komplementárny k opatreniam podporovaným Plánom rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR a k podporným schémam v rámci NPRR,
-	príspevok projektového zámeru k cieľom a prioritám definovaným poradným orgánom,
-	adekvátnosť aktivít pre dosiahnutie výsledkov projektu (aktivity navrhnuté v projektových zámeroch sú v súlade s aktivitami podporovanými Európskym fondom regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu, aktivity navrhnuté v projektovom zámere sú v súlade so zákonom o štátnej pomoci),
-	prehľadnosť projektového zámeru,
-	zakomponovanie relevantných partnerských organizácií do projektového zámeru (ak nie sú žiadne 1),
-	reálnosť časového harmonogramu aktivít po časovej a vecnej stránke (projektový zámer je dostatočne pripravený, napr. pre projekty z oblasti budovania podnikateľskej infraštruktúry (územné konanie v štádiu vydania, prebiehajúce hodnotenie vplyvov na životné prostredie),
-	jasne vymedzené overiteľné ukazovatele projektového zámeru, 
-	merateľný dopad na cieľové skupiny,
-	udržateľnosť aktivít po ukončení financovania z programu Phare (finančná, inštitucionálna),
-	prehľadnosť rozpočtu a opodstatnenosť nákladov pre projekt,
-	skúsenosť navrhovateľa projektového zámeru s realizáciou podobných projektov (ak predkladateľ nemá skúsenosti s realizáciou podobných projektov hodnotenie musí byť 1),
-	úroveň odbornej spôsobilosti navrhovateľa projektového zámeru,
-	súčasná riadiaca kapacita navrhovateľa projektového zámeru (personál, technické vybavenie, schopnosť riadiť financovanie aktivít obdobnej veľkosti).
Vecné kritéria, ktoré sú pre danú oblasť a pre daný rok najdôležitejšie, majú pridelenú váhu dva alebo tri. Váha pre všetky ostatné kritériá je jedna. Konečná číselná hodnota pre jednotlivé kritériá je vypočítaná ako súčin bodového hodnotenia a váhy pre dané kritérium.

13.	Po stretnutí poradného orgánu bez akýchkoľvek prieťahov sektorový koordinátor pri MVRR SR požiada členov poradného orgánu o informovanie oprávnených organizácií o možnosti predkladania projektových zámerov do oblasti cezhraničnej spolupráce pre vybranú hranicu. Vo výzve uvedie lehotu na predkladanie projektových zámerov a informáciu o štandardnej forme, v ktorom má byť zámer predložený vrátane jeho umiestnenia na elektronickej stránke MVRR SR a úradu a zverejnenie v dennej tlači v minimálne dvoch denníkoch s celoslovenskou pôsobnosťou. Kópiu výzvy zašle generálnemu riaditeľovi.

14.	Navrhovatelia projektov majú právo prerokovať nejasnosti pri vypracovávaní projektových zámerov so sektorovým koordinátorom pri MVRR SR. Svoje otázky predkladajú v elektronickej forme najneskôr však do 10 kalendárnych dní pred termínom predloženia projektových zámerov sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR.

15.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR je povinný odpovedať navrhovateľom projektov na ich otázky v termíne do 3 pracovných dní od ich predloženia. Všetky otázky a odpovede uverejňuje na elektronickej stránke www.build.gov.sk. Generálny riaditeľ zabezpečí na elektronickej stránke www.vlada.gov.sk/phare prepojenie na stránku MVRR SR.

16.	Riaditeľ odboru v obzvlášť dôležitých prípadoch vyzve sektorového koordinátora pri MVRR SR na zmenu a doplnenie ním pripravených odpovedí.

17.	Lehota na predkladanie projektov nesmie byť kratšia ako 40 kalendárnych dní od uverejnenia výzvy na predkladanie projektových zámerov. V odôvodnených prípadoch môže byť táto lehota skrátená o 7 kalendárnych dní.

18.	Žiadny predkladateľ projektového zámeru nesmie predkladať projektové zámery ani požiadavky na vysvetlenie priamo riaditeľovi odboru a generálnemu riaditeľovi, t.j. mimo štruktúry sektorového koordinátora pri MVRR SR.

19.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR eviduje všetky projektové zámery predložené predkladateľmi projektov - oprávnenými organizáciami. Súčasťou evidencie je priradenie poradového čísla pre daný projektový zámer. Projektové zámery musia byť Sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR zaslané v elektronickej a listovej forme. Sprievodný list musí byť podpísaný štatutárnym zástupcom predkladateľa projektového zámeru - oprávnenej organizácie alebo ním povereným zástupcom. Sektorový koordinátor pri MVRR SR potvrdí ich prevzatie štandardným dokumentom, v ktorom je uvedený názov predkladateľa – oprávneného subjektu, dátum a čas a identifikačné číslo projektového zámeru.

20.	Po zaevidovaní projektového zámeru sektorový koordinátor pri MVRR SR neposkytuje predkladateľovi projektu žiadne informácie súvisiace s predloženým projektovým zámerom až do schválenia dlhého zoznamu projektových zámerov poradným orgánom.

21.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR eviduje projektové zámery, ktoré mu boli doručené po lehote na predkladanie projektových zámerov na osobitnom zozname. Tieto projektové zámery nebudú do hodnotenia zaradené.

22.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR preverí pri projektových zámeroch doručených v lehote na predkladanie projektových zámerov, či navrhované aktivity projektu boli v minulosti, alebo sú v súčasnosti financované z prostriedkov predvstupovej pomoci Únie alebo zdrojov bilaterálnej pomoci členských krajín Únie.

23.	Minimálny príspevok na individuálny projekt navrhovaný v rámci Národného programu Phare v oblasti cezhraničnej spolupráce z programu Phare je v zásade 2.000.000 EUR, v odôvodnených prípadoch môže byť nižší. Prostriedky Phare predstavuje maximálne 75% celkových oprávnených nákladov projektu. V rámci podporných schém je príspevok vecne alebo regionálne na jednotlivé projekty od 50.000 do 2.000.000EUR. V prípade Fondu malých projektov sa jeho implementácia riadi odsúhlasenými všeobecnými pravidlami pre Fond malých projektov, príspevok na individuálny projekt je maximálne 50.000 EUR a maximálne 90% celkových oprávnených nákladov projektu.

24.	Projektové zámery sú národnému koordinátorovi odoslané v elektronickej podobe v slovenskom jazyku a súčasne dokumentovaným spôsobom v písomnej forme poštou. Každá strana projektového zámeru je podpísaná sektorovým koordinátorom pri MVRR SR. Ich zoznam, ciele a finančné alokácie sú zaslané v listovej podobe, podpísané sektorovým koordinátorom do ôsmych pracovných dní od uplynutia lehoty na predkladanie projektových zámerov. Sektorový koordinátor pri MVRR SR zároveň zabezpečí uverejnenie tohto zoznamu ako aj zoznamu projektových zámerov doručených po lehote určenej na predkladanie projektových zámerov na www.build.gov.sk.

25.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR zvolá druhé zasadnutie ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny v lehote do 10 pracovných dní od lehoty na podávanie projektových zámerov. Na druhé zasadnutie ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny sú prizvaní ako pozorovatelia zástupcovia Komisie a Úradu pre štátnu pomoc Slovenskej republiky.

26.	Jednotliví členovia poradného orgánu pre vybratú hranicu sa musia zúčastniť na rokovaniach osobne a musí sa jej zúčastňovať počas celého trvania. V prípade, že objektívne príčiny bránia členovi koordinačného orgánu osobne sa zúčastniť na rokovaní Komisie, jeho náhradníka, ktorý ho zastupuje v plnom rozsahu vymenuje príslušný minister.

27.	Pri hodnotení projektov sa použijú kritéria, ktoré sú súčasťou štandardnej formy pre projektové zámery v oblasti cezhraničnej spolupráce
.
28.	Členovia poradného orgánu v prvej etape hodnotia projektové zámery po formálnej stránke. Nesplnenie akéhokoľvek formálneho kritéria zo strany predkladateľa projektového zámeru má za následok vylúčenie projektového zámeru z vecného hodnotenia.

29.	Ustanovenie vypustené.

30.	Ustanovenie vypustené.

31.	Bodové hodnotenie jednotlivých kritérií pre každý projektový zámer sa vypočíta ako priemer všetkých bodových hodnotení jednotlivých hodnotiacich členov ad-hoc medzirezortnej komisie v zmysle ods. 13. Odchýlka bodového hodnotenia kritéria jednotlivého člena s právom hodnotiť projektové zámery od priemeru bodového hodnotenia kritéria ostatných členov komisie s právom hodnotiť nesmie byť väčšia ako 1 bod za dané vecné kritérium. Ak takýto stav nastane, je tento člen vyzvaný na zváženie svojho hodnotenia. V prípade, že člen s právom hodnotiť trvá na svojom hodnotení, musí ho bez zbytočného odkladu písomne zdôvodniť. Predseda ad-hoc medzirezortnej pracovnej skupiny, ktorý je členom bez práva hodnotiť, má právo po zvážení odôvodnenia takéhoto člena z hodnotenia projektového zámeru vylúčiť a vypočítať nový priemer.

32.	Do dlhého zoznamu sa kvalifikujú všetky projektové zámery, ktoré splnili formálne kritériá. 

33.	Sektorový koordinátor pripraví z rokovania poradného orgánu zápisnicu. Zápisnicu podpíšu všetci členovia poradného orgánu. Povinnou prílohou zápisnice je dlhý zoznam projektových zámerov s uvedením výsledku hodnotenia so zdôvodnením.

34.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR po podpísaní zápisnice pripraví bez zbytočného odkladu krátke verzie projektových zámerov pre cezhraničnú spoluprácu v štandardnej forme uverejnenej na www.vlada.gov.sk/phare v anglickom jazyku a zašle všetky projektové zámery, ktoré sú v dlhom zozname na vyjadrenie Úradu pre štátnu pomoc SR a sekretariátu Rady vlády pre regionálnu politiku. Úrad pre štátnu pomoc  SR zašle svoje vyjadrenie k súladu projektových zámerov so zákonom o štátnej pomoci 231/1999, ktorý zašle svoje vyjadrenie sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR do 10 kalendárnych dní. Sekretariát Rady vlády pre regionálnu politiku zašle stanovisko Rady vlády pre regionálnu politiku k dlhému zoznamu projektov do 10 kalendárnych dní sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR. Sektorový koordinátor pri MVRR SR predloží generálnemu riaditeľovi v lehote do dvoch týždňov od podpísania zápisnice z rokovania poradného orgánu všetky dokumenty.

35.	Sektorový koordinátor predloží zápisnicu z hodnotenia poradného orgánu a dlhý zoznam projektových zámerov národnému koordinátorovi v lehote do 3 kalendárnych dní od jej ukončenia. Zápisnica musí minimálne obsahovať zoznam všetkých predložených projektových zámerov, zoznam projektových zámerov, ktoré boli vylúčené z dôvodu ich formálnej neúplnosti a presne uvedie dôvody vylúčenia, zoznam formálne bezchybných projektových zámerov, zoznam projektov s vecným hodnotením viac ako 70 bodov – dlhý zoznam projektov, zoznam a postavenie členov komisie, miesto a dobu v ktorej sa rokovalo.

36.	Generálny riaditeľ zašle dlhý zoznam projektových zámerov v oblasti cezhraničnej spolupráce Delegácii, Komisii a riadiacemu orgánu v anglickom jazyku po ich preverení zo strany riaditeľa odboru v lehote do 7 kalendárnych dní od ich doručenia od sektorového koordinátora pri MVRR.

37.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR informuje bez zbytočného odkladu všetky subjekty ktoré predložili projektové zámery o výsledku a zdôvodnení hodnotenia. V oznámení o výsledku hodnotenia informuje predkladateľov projektových zámerov v dlhom zozname o možnostiach poskytnutia odbornej pomoci pri dopracovaní niektorých chýbajúcich dokumentov, ktoré majú tvoriť povinnú prílohu návrhu projektu pre oblasť cezhraničnej spolupráce.

38.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR koordinuje prípravu návrhov projektov v štandardnej forme v anglickom jazyku, pričom garantuje vecne a formálne správne vyplnenie všetkých potrebných bodov a príloh návrhu projektu, ktoré musia byť zasielané v elektronickej podobe, sprievodný list sektorový koordinátor pri MVRR SR musí mať tlačovú podobu.

39.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR predloží generálnemu riaditeľovi prvú verziu návrhu projektu v štandardnom formáte v anglickom jazyku v lehote do 40 kalendárnych dní od rozhodnutia poradného orgánu pre vybratú hranicu. sektorový koordinátor pri MVRR SR pri tom kontroluje najmä úplnosť informácií vyžadovaných od návrhu projektu a zabezpečenie spolufinancovania projektu. Každý návrh projektu musí mať jasné kvantifikovateľné a merateľné indikátory, ktorými sú napríklad počty novovytvorených pracovných miest, zníženie znečistenia životného prostredia, skrátenie dopravného času apod. a jednoznačne stanovený cezhraničný vplyv.

40.	Riaditeľ odboru skontroluje úplnosť návrhov projektov po formálnej a vecnej stránke, najmä však zabezpečenie spolufinancovania konečným prijímateľom, mieru ekonomickej efektívnosti, ktorá má byť u projektov investície do ekonomickej a sociálnej súdržnosti vyššia ako 5%, katalytický efekt, súlad s pravidlami hospodárskej súťaže, pozitívny vplyv na životné prostredie, zabezpečenie efektívneho manažmentu implementácie projektu, navýšenia, pripravenosti a udržateľnosti, cezhraničný vplyv. Na tento účel môže využiť nezávislých expertov.

41.	Generálny riaditeľ po kontrole návrhov projektov zo strany riaditeľa odboru v zmysle ods. 40 požiada sektorového koordinátora pri MVRR SR o ich predloženie príslušnému riadiacemu orgánu a zorganizovanie stretnutia riadiaceho orgánu do troch týždňov.

42.	Riadiaci orgán pre vybranú hranicu stanoví krátky zoznam návrhov projektov po zohľadnení alokácie Phare pre vybratú hranicu. Generálny riaditeľ sa zúčastňuje rokovania príslušného riadiaceho orgánu ako pozorovateľ.

43.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR zašle zápis z rokovania riadiaceho orgánu pre vybratú hranicu spolu s krátkym zoznamom návrhov projektov pre danú hranicu sekretariátu Rady vlády pre regionálnu politiku. Sekretariát Rady vlády pre regionálnu politiku zašle stanovisko Rady vlády pre regionálnu politiku sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR do 10 dní.

44.	Sektorový koordinátor pri MVRR SR zašle zápis z rokovania riadiaceho orgánu pre vybratú hranicu generálnemu riaditeľovi spolu s krátkym zoznamom návrhov projektov pre danú hranicu a stanoviskom Rady vlády pre regionálnu politiku.

45.	Generálny riaditeľ, po kontrole úplnosti návrhov projektov po formálnej a vecnej stránke zo strany riaditeľa odboru zasiela prvé verzie návrhov projektov Delegácii a Komisii na pripomienkovanie s označením “prvá verzia”.

46.	Národný koordinátor zasiela prvé verzie návrhov projektov splnomocnencovi pre fond so žiadosťou o vyjadrenie sa k zabezpečeniu spolufinancovania z prostriedkov štátneho rozpočtu pre daný rok a danú oblasť. V zásade platí pravidlo, že spolufinancovanie oblasti cezhraničnej spolupráce zo štátneho rozpočtu nemá prekročiť 50% alokácie prostriedkov Phare pre túto oblasť a daný rok.

47.	Splnomocnenec pre fond predloží stanovisko k možnosti spolufinancovania jednotlivých návrhov projektov zo štátneho rozpočtu národnému koordinátorovi v lehote do 10 kalendárnych dní od predloženia žiadosti od národného koordinátora.

48.	Generálny riaditeľ udržuje pravidelný pracovný styk s Delegáciou a Komisiou, ktorá sa vyjadruje k jednotlivým návrhom projektov, o čom vedie presnú evidenciu a bez zbytočného odkladu zasiela tieto informácie sektorovému koordinátorovi pri MVRR SR, ktorý zabezpečuje ich zapracovanie zo strany predkladateľov návrhov projektov.

49.	Konečné verzie návrhov projektov sektorový koordinátor pri MVRR SR zašle generálnemu riaditeľovi najneskôr v lehote 2 týždne pred ich predložením národným koordinátorom na rokovanie vlády.

50.	Národný koordinátor odošle konečné verzie návrhov projektov Delegácii a Komisii v lehote minimálne 49 dní pred rokovaním Riadiaceho výboru Phare, na ktorom má byť návrh programu Phare pre daný rok pre oblasť cezhraničnej spolupráce prerokovaný.

Článok 26
Implementácia programu Phare

1	Podpísaním Finančného memoranda pre danú oblasť podpory z programu Phare začína fáza implementácie programu Phare.

2	Prílohou Finančného memoranda je schválený zoznam návrhov projektov vrátane povinných príloh návrhov projektu.

3	Implementáciu projektov zabezpečujú agentúry uvedené vo finančnom memorande v úzkej spolupráci s  prijímateľmi pomoci.

4	Národný koordinátor po tom ako podpísal fFinančné memorandum oznámi túto skutočnosť vecne príslušným ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy, vedúcim koordinačných orgánov a splnomocnencovi pre fond.

5	Generálny riaditeľ oznámi vecne príslušným sektorovým koordinátorom podpísanie Finančného memoranda do 7 dní od jeho podpísania. V tomto oznámení uvedie zaradenie vybratých programov a projektov do sektorov v súlade s článkom 16, ods. 2.

6	Sektorový koordinátor informuje písomne prijímateľov pomoci a konečných užívateľov uvedených vo Finančnom memorande o jeho podpísaní do 7 dní od obdržania oznamu od generálneho riaditeľa.

7	Pri implementácii programov Phare sa v plnej miere uplatňujú pravidlá stanovené v Praktickej príručke pre kontraktačné procedúry Phare, ISPA a SAPARD, okrem prípadov definovaných vo Finančnom memorande. Za ich dodržiavanie sú v plnej miere zodpovedné agentúry uvedené vo Finančnom memorande,

Článok 27
Programový splnomocnenec

1.	Programový splnomocnenec zodpovedá za riadne finančné a administratívne riadenie projektov, vrátane výberových konaní, prípravy a uzatvárania zmlúv, ktoré sú v plnej zodpovednosti agentúry.

2.	Programový splnomocnenec zodpovedá za nasledovné úlohy:
a)	za proces obstarávania
-	zostavenie súťažných podkladov,
-	predkladanie žiadostí o zverejnenie obstarávania na Delegáciu,
-	menovanie členov komisie na hodnotenie ponúk na základe návrhu sektorového koordinátora alebo SPO,
-	vypracovanie zápisnice o vyhodnotení súťaže,
-	zostavenie dlhého a krátkeho zoznamu uchádzačov,
-	účasť zástupcu agentúry na činnosti komisie na vyhodnocovanie ponúk pri vyhodnocovaní a udeľovaní odporúčaní pre uzavretie zmluvy v postavení člena komisie prípadne aj predsedu komisie bez práva vyhodnocovať ponuky,
-	kontrolu nad všetkými administratívnymi úkonmi z hľadiska dodržiavania pravidiel Phare;
b)	uzatváranie zmluvy s konečným prijímateľom a uchádzačom v postavení zhotoviteľa alebo dodávateľa;
c)	uzatváranie finančnej dohody so splnomocnencom pre fond;
d)	administratívne spracovanie dokumentov pred ich odoslaním na delegáciu, zmluvným partnerom, národnému koordinátorovi, splnomocnencovi pre fond a sektorovým koordinátorom;
e)	vedenie oddeleného účtovného systému všetkých transakcií pre každý projekt v rámci programu Phare;
f)	zabezpečenie riadneho podávania správ a údajov z finančného spravodajského systému (PERSEUS) Komisii, fondu, sektorovým koordinátorom;
g)	prípravu a predkladanie žiadostí pre fond o finančné prostriedky Únie;
h)	uskutočňovanie platieb v súlade s pravidlami Komisie;
i)	prijímanie faktúr od zhotoviteľov alebo dodávateľov a ich následná kontrola;
j)	zasielanie faktúr na odsúhlasenie staršiemu programovému pracovníkovi;
k)	poskytovanie mesačných správ o projektoch národnému koordinátorovi, fondu a sektorovým koordinátorom;
l)	poskytovanie štvrťročných správ o projektoch národnému koordinátorovi, fondu a iných správ podľa potreby;
m)	finančné monitorovanie projektov Phare realizovaných agentúrou; 
n)	prehlásenie fondu, že poskytnuté informácie sú správne a podložené originálmi dokumentov agentúry;
o)	vedenie spoľahlivého systému technického a finančného výkazníctva;
p)	vrátenie nepoužitých, nesprávne alebo neoprávnene vyplatených prostriedkov z účtov MF SR pre agentúru na účty MF SR pre fond;
q)	pri ukončení výkonu funkcie odovzdáva národnému koordinátorovi protokol o stave agentúry a jednotlivých projektov realizovaných agentúrou.

Článok 28
Implementácia projektov budovania inštitúcii

1.	Centrálna finančná a kontraktačná jednotka zabezpečuje proces verejného obstarávania, uzatvárania zmlúv a financovania pre projekty budovania inštitúcií.

2.	Odbornú realizáciu projektov budovania inštitúcií zabezpečuje starší programový pracovník, ktorý je menovaný príslušným ministrom, vedúcim ústredného orgánu štátnej správy, ktorý je prijímateľom pomoci resp. konečným užívateľom pomoci a spolupracuje s príslušným programovým splnomocnencom centrálnej jednotky pri odbornom riadení projektov v rámci rezortu.

3.	Starší programový pracovník je začlenený v organizačnej štruktúre inštitúcie prijímateľa pomoci v rámci útvaru, ktorý je konečným prijímateľom pomoci. Za správnu odbornú implementáciu projektu Phare zodpovedá starší programový pracovník.

4.	starší programový pracovník plní najmä tieto úlohy:
•	určuje podrobnosti projektu a vypracováva špecifikácie projektu (Terms of Reference), ktoré musia byť v zhode s finančným memorandom,
•	podieľa sa na vypracovaní návrhu twinningovej zmluvy,
•	navrhuje členov výberovej komisie za organizáciu, ktorá je prijímateľom pomoci,
•	v plnom rozsahu zodpovedá za odbornú realizáciu zmluvy v súlade so špecifikáciou projektu,
•	schvaľuje vecnú stránku predložených faktúr zo strany dodávateľa alebo zhotoviteľa,
•	schvaľuje vecné plnenie zmlúv podľa jednotlivých predkladaných správ zo strany dodávateľa alebo zhotoviteľa.

5.	Uzatvorenie zmluvy s víťazným uchádzačom sa obvykle uskutočňuje v lehote do 6 až 12 mesiacov po podpísaní Finančného memoranda ale najneskôr v lehote do 2 rokov od podpísania Finančného memoranda.

6.	Úhrada všetkých dokumentovaných nákladov alokovaných na projekt v súlade s Finančným memorandom sa musí uskutočniť najneskôr v lehote do troch rokov od podpisu Ffinančného memoranda.

7.	Pre obstarávanie a uzatvorenie zmluvy s dodávateľom alebo zhotoviteľom ako aj pre procedúry uhrádzania dokumentovaných nákladov na projekt v súlade so zmluvou platia pravidlá zverejnené v Praktickej príručke pre kontraktačné procedúry Phare, ISPA a SAPARD, okrem prípadov dohodnutých s Komisiou pred podpísaním Finančného memoranda a vo Finančnom memorande uvedených.

8.	Dokumentácia pre verejné obstarávanie musí byť pripravená pre jednotlivé projekty a jednotlivé projekty do 6 mesiacov od podpísania Finančného memoranda a predložená na Delegáciu.

9.	K vypracovanej dokumentácii pre verejné obstarávanie pre oblasť budovania inštitúcií sa vyjadruje generálny riaditeľ ešte pred jej zaslaním na Delegáciu z hľadiska zabezpečenia výsledkov deklarovaných v návrhu projektu.

10.	Hospodárenie s prostriedkami Phare upravuje osobitný materiál predložený Ministerstvom financií SR a odsúhlasený vládou Slovenskej republiky.

Článok 28a.
Implementácia projektov sociálnej a ekonomickej súdržnosti a cezhraničnej spolupráce

1.	Agentúra na podporu regionálneho rozvoja  zabezpečuje využívanie finančných prostriedkov z fondov Európskej únie v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti a cezhraničnej spolupráce. 

2.	Agentúra na podporu  regionálneho rozvoja pri využívaní finančných prostriedkov z predvstupových fondov Európskej únie v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti a cezhraničnej spolupráce plní úlohy spojené najmä s verejným obstarávaním, uzatváraním zmlúv, vykonávaním platieb, vedením účtovnej evidencie, technickou realizáciou projektov ako aj komplexným monitoringom a kontrolou finančných tokov.“

Článok 29
Monitorovanie a hodnotenie

1.	Spoločný výbor tvoria národný koordinátor, splnomocnenec pre fond a zástupca komisie. Na základe monitorovacích správ bude spoločný výbor posudzovať realizáciu a postup programov k splneniu cieľov vstupu stanovených vo Finančnom memorande.

2.	V prípade potreby spoločný výbor odporúča zmenu priorít alebo realokáciu finančných prostriedkov PHARE tak, aby sa zabezpečilo splnenie stanovených cieľov.

3.	spoločný výbor sa schádza minimálne raz ročne.

4.	Spoločný výbor menuje pre jednotlivé programy sektorový podvýbor  ktorý tvorí národný koordinátor, splnomocnenec pre fond, programový splnomocnenec a zástupca Komisie.

5.	Sektorový podvýbor detailne sleduje pokrok v realizácii každého programu a jeho komponentov a projektov v súlade s harmonogramom tvoriacim prílohu návrhu projektu a na základe správ predkladaných Programovým splnomocnencom a Komisii sa zameriava na relevantnosť a koncepčné otázky, efektivitu a možný vplyv na program.

6.	Sektorový podvýbor ďalej porovnáva dosiahnuté výsledky s plánom, úroveň implementácie a mieru kontrahovania, finančné toky, riadiace štruktúry programov a projektov.

7.	Sektorový podvýbor navrhuje odporúčania na zlepšenie resp. na opravné kroky. 

8.	Sektorový podvýbor posiela hlásenia spoločnému výboru, pred každoročným stretnutím spoločného výboru predloží sektorovému podvýboru celkovú podrobnú správu o všetkých programoch.

9.	Za prípravu súhrnných monitorovacích správ za jednotlivé sektory je zodpovedný riaditeľ odboru.

10.	Riaditeľ odboru pripravuje tieto správy minimálne 3-krát ročne na základe monitorovacích správ pripravených sektorovými koordinátormi pre jednotlivé rezorty.

11.	Sektorový koordinátor predkladá monitorovacie správy v štandardnej forme v anglickom jazyku minimálne 3-krát ročne. Monitorovacie správy sú zamerané najmä na porovnanie predpokladaných výsledkov projektu a dosiahnutých výsledkov projektu, časový harmonogram aktivít plánovaný a skutočný a plán vyplácania finančných prostriedkov so skutočnosťou. V prípade neplnenia časových a vecných plánov oproti plánovanému priebehu projektu navrhuje opatrenia pre odstránenie nedostatkov.

12.	Sektorový koordinátor organizuje raz za štvrťrok monitorovacie stretnutia, na ktoré prizýva zástupcov agentúry, Delegácie, riaditeľa odboru a konečných prijímateľov. Z konania štvrťročného monitorovacieho stretnutia pripravuje sektorový koordinátor zápis, ktorý je rozoslaný horeuvedeným organizáciám.

13.	Koneční užívatelia pomoci majú povinnosť zasielať prijímateľom pomoci minimálne raz štvrťročne krátke správy o pokroku v štandardnom formáte uverejnenom na www.vlada.gov.sk/phare, ktoré sektorový koordinátor predloží riaditeľovi odboru na najbližšom mesačnom monitorovacom stretnutí.

14.	Generálny riaditeľ predkladá monitorovacie správy pripravené sektorovými koordinátormi a riaditeľom odboru Delegácii po ich kontrole v súlade s ods.11.

15.	Národný koordinátor je povinný evidovať všetky projekty, ktoré boli financované z prostriedkov Únie a bilaterálnych programov členských krajín Únie, viesť zoznam konečných prijímateľov s aktuálnym kontaktom a raz ročne kontrolovať dosiahnutie všeobecných a bezprostredných cieľov týchto projektov. O týchto zisteniach informuje generálneho riaditeľa, ktorý má právo preveriť si uvedené údaje priamo u konečného prijímateľa.

16.	Generálny riaditeľ raz ročne pripraví súhrnnú hodnotiacu správu, kde zhodnotí dosiahnutie predpokladaných cieľov projektov zahraničnej pomoci v súlade s článkom 8, odsek 3, bod o) a predloží ju národnému koordinátorovi.

17.	Finančnú kontrolu vykonávajú orgány finančnej kontroly SR, ktoré každoročne zasielajú Komisii plán kontrol a súhrn nálezov.

18.	Účty a činnosti všetkých relevantných implementačných štruktúr, vrátane Národného fondu, sa pravidelne preverujú Európskym audítorským dvorom alebo externou audítorskou firmou, ktorú určí Komisia, tak ako to stanovujú Všeobecné podmienky pre Finančné memorandum, ktoré tvoria prílohu Rámcovej zmluvy podpísanej medzi Slovenskou republikou a EK dňa 10. mája 1994.

VI. Časť

Článok 30
Námietky

1.	Námietky možno podať proti vylúčeniu projektového zámeru alebo zamietnutiu udeliť finančné prostriedky (grant) pre nesplnenie formálnych alebo vecných kritérií, proti hodnoteniu, alebo proti postupu hodnotiacej komisie, ak je v rozpore s touto smernicou.

2.	Námietky sa podávajú sektorovým koordinátorom a na vedomie národnému koordinátorovi a to v písomnej forme dokumentovaným spôsobom (napr. doporučenou poštou s návratkou alebo osobne cez podatelňu).

3.	Námietky je potrebné podať v lehote do 7 pracovných dní od doručenia oznámenia o výsledku hodnotenia alebo vylúčeniu, resp. neudeleniu grantu.

4.	Sektorový koordinátor o námietkach rozhodne do 7 pracovných dní od termínu v ktorom mu bola námietka doručená. Rozhodnutia sa doručujú zásadne doporučenou poštou s návratkou.

5.	Proti rozhodnutiu sektorového koordinátora o námietke sa možno odvolať ku generálnemu riaditeľovi v lehote do 7 pracovných dní od jej doručenia. Odvolanie je potrebné doručiť aj sektorovému koordinátorovi.

6.	Sektorový koordinátor je povinný doručiť generálnemu riaditeľovi všetky relevantné doklady v lehote do 7 pracovných dní od termínu v ktorom mu bolo odvolanie doručené.

7.	Národný koordinátor rozhodne o odvolaní do 10 pracovných dní od termínu v ktorom námietku obdržal a jeho rozhodnutie je konečné.

8.	Sektorový koordinátor pri konaní o námietkach spolupracuje s Delegáciou a s generálnym riaditeľom.

9.	Dokumenty o námietkach k jednotlivým projektom sú súčasťou evidencie o projektoch.

Článok 31
Záverečné ustanovenia

1.	Smernica nadobúda platnosť dňom jej schválenia uznesením vlády Slovenskej republiky a nadobúda účinnosť tridsiatym dňom od jej platnosti. 

2.	Podrobnosti v procedurálnych postupoch podľa tejto smernice pre jednotlivé programy zahraničnej pomoci môžu byť upravené metodickými pokynmi vydanými národným koordinátorom.

3.	V prípade nejasností pri výklade ustanovení tejto smernice záväzný výklad je pripravený kanceláriou podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre európsku integráciu. Otázky a výklad budú pravidelne uverejňované na stránke www.vlada.gov.sk/phare.

4.	Táto Smernica bude revidovaná a upravená na základe vývoja v predvstupovom procese.

Článok 32
Zrušovacie ustanovenia

Ruší sa platnosť a účinnosť Smernice k príprave a realizácii programu Phare v Slovenskej republike na obdobie 2000 – 2006, ktorá bola prijatá uznesením vlády 
4. augusta 1999, uznesením č. 656/1999.